20.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 205/33 četrtek 11. novembra 2021
33. ugotavlja, da je zaščita modelov za dele, ki se uporabljajo za popravilo kompleksnih izdelkov, le delno usklajena; poudarja, da so nekatere države članice v svojo zakonodajo že vključile izjemo nadomestnih delov ali klavzulo o popravilih, ki omogoča, da se sestavni deli kompleksnih proizvodov proizvajajo in prodajajo brez kršitve pravic intelektualne lastnine; ugotavlja, da to ustvarja razdrobljenost na notranjem trgu in pravno negotovost; zato poziva Komisijo, naj v svoj prihodnji predlog vključi klavzulo o popravilih, s katero se bo podprl prehod na bolj trajnostno in okolju prijaznejše gospodarstvo ter preprečilo izkrivljanje konkurence;
34.
meni, da bi moral biti sistem EU za zaščito modelov usklajen s sistemom blagovne znamke EU, da bi lahko imetniki modelov preprečili vstop blaga, ki krši model, na carinsko območje EU, saj so pravice, povezane z blagovnimi znamkami, izvršljive proti blagu, ki je v tranzitu prek EU in krši te pravice, medtem ko pravice, povezane z modelom, niso; poziva Komisijo, naj pri pregledu zakonodaje o modelih odpravi to vrzel in lastnikom znamk omogoči, da ustavijo ponaredke modelov, ki so v tranzitu prek ozemlja EU;
35. je prepričan, da bi moralo biti varstvo modelov enotno na vsem enotnem trgu, in predlaga Komisiji, naj razmisli o uskladitvi direktive o modelih in uredbe o modelih Skupnosti, da se zagotovi večja pravna varnost;
Boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine
36. poudarja, da ima lahko ponarejeno blago, zlasti ponarejena zdravila ter ponarejena osebna varovalna oprema in ponarejene maske v okviru pandemije covida-19, resne posledice za zdravje državljanov EU in lahko povzroči resno škodo za javno zdravje; trdi, da čeprav je namen dejavnosti nadzora trga zaščititi splošne javne interese, ponarejeni izdelki pa se nanašajo na varstvo zasebnih pravic intelektualne lastnine, obstaja tesna povezava med ponarejenimi izdelki ter tveganji za zdravje in varnost potrošnikov;
37. poudarja, da je bilo leta 2016 do 6,8 % uvoza EU oziroma uvoz v vrednosti 121 milijard EUR ponarejeno blago in da je njegova razpoložljivost na enotnem trgu povzročila izgube neposredne prodaje v vrednosti 50 milijard EUR in neposredno izgubo približno 416 000 delovnih mest v obdobju 2013–2017 (19); poudarja, da kršitve pravic intelektualne lastnine pomenijo nizko stopnjo tveganja tako odkritja kot sankcij, tudi če se odkrijejo; poziva države članice, naj skupaj s Komisijo, carinskimi organi, Agencijo EU za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Interpolom in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj uskladijo strategije ter oblikujejo učinkovite in odvračilne sankcije, zlasti za omejitev količine nevarnih proizvodov, ki so na voljo javnosti, ter za boj proti ponarejanju in piratstvu, zlasti če sta povezana z organiziranim kriminalom;
38. obžaluje, da se internet zelo uporablja za distribucijo ponarejenih izdelkov ter vsebin in storitev, ki kršijo pravice intelektualne lastnine, kar ima znatne negativne posledice za predelovalno industrijo EU ter ustvarjalni, kulturni in športni sektor; pozdravlja predlog Komisije za akt o digitalnih storitvah; opozarja, da bi načelo poznavanja poslovnih strank in sistem zaupanja vrednega prijavitelja bistveno prispevala k boju proti ponarejanju ter da bi umetna inteligenca in blokovne verige lahko imeli pomembno vlogo pri spopadanju s ponarejanjem in piratskim blagom, ki je na voljo na spletu, ter pri boljšemu uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v vsej dobavni verigi; zato podpira uporabo novih tehnologij za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine in pozdravlja na dokazih temelječe publikacije, ki jih je v zvezi s tem pripravil Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine;
39. priznava velik potencial tehnologij blokovnih verig za registracijo in varstvo pravic intelektualne lastnine; poudarja, da lahko sistemi blokovnih verig pomagajo zaščititi dobavno verigo s sledljivostjo, zagotavljanjem varnosti in zaščito pred nevarnostmi ponarejanja na vseh ravneh dobavne verige; zlasti v zvezi z registracijo pravic intelektualne lastnine ugotavlja, da morajo uradi za intelektualno lastnino sprejeti tehnične standarde za svoje rešitve v zvezi z blokovnimi verigami, da bi omogočili interoperabilnost; poudarja, da umetna inteligenca in sorodne tehnologije, ki se uporabljajo za postopek registracije za podeljevanje pravic intelektualne lastnine, ne morejo nadomestiti človeškega pregleda, ki se izvaja za vsak primer posebej, da se zagotovita kakovost in pravičnost odločitev;
(19)
Urad Evropske unije za intelektualno lastnino, Status Report on IPR infringement: average annual figures (Poročilo o stanju na področju kršitev: povprečne letne količine), 2013–2017.