20.5.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 205/33 Štvrtok 11. novembra 2021
33. konštatuje, že ochrana dizajnov častí používaných na opravy zložitých výrobkov je len čiastočne harmonizovaná; poukazuje na to, že niektoré členské štáty už do svojich právnych predpisov zaviedli „výnimku pre náhradné diely“ alebo „ustanovenie o opravách“, vďaka čomu sa súčasti komplexných výrobkov môžu vyrábať a predávať bez porušovania práv duševného vlastníctva; konštatuje, že to vedie k roztrieštenosti na vnútornom trhu a k právnej neistote; vyzýva preto Komisiu, aby do svojho budúceho návrhu začlenila „doložku o opravách“, ktorá prispeje k podpore prechodu na udržateľnejšie a ekologickejšie hospodárstvo a zabráni narušeniu hospodárskej súťaže;
34. domnieva sa, že systém ochrany dizajnov EÚ by sa mal zosúladiť so systémom ochranných známok EÚ, aby majitelia dizajnov mohli zabrániť vstupu tovaru porušujúceho dizajn na colné územie EÚ, pretože práva spojené s ochrannými známkami sú vymáhateľné v prípade tovaru porušujúceho práva, ktorý prechádza cez EÚ, zatiaľ čo práva spojené s dizajnom vymáhateľné nie sú; vyzýva Komisiu, aby odstránila túto medzeru pri revízii právnych predpisov týkajúcich sa dizajnu a umožnila majiteľom značiek zastaviť navrhovanie falzifikátov, ktoré prechádzajú cez EÚ;
35. je presvedčený, že ochrana dizajnov by sa mala poskytovať jednotným spôsobom na celom jednotnom trhu, a navrhuje, aby Komisia zvážila zosúladenie smernice o dizajnoch a nariadenia o dizajnoch Spoločenstva s cieľom vytvoriť väčšiu právnu istotu;
Boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva
36. poukazuje na to, že falšovaný tovar, ako napríklad falšované lieky alebo falšované osobné ochranné prostriedky a rúška v súvislosti so zdravotnou krízou, ako je pandémia ochorenia COVID-19, predstavuje vážne ohrozenie zdravia a bezpečnosti občanov EÚ a môže vážne poškodiť verejné zdravie; domnieva sa, že hoci sú činnosti dohľadu nad trhom zamerané na ochranu všeobecných verejných záujmov, zatiaľ čo falšované výrobky súvisia s ochranou súkromných práv duševného vlastníctva, medzi falšovanými výrobkami a rizikami pre zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov existuje úzky vzťah;
37. zdôrazňuje, že v roku 2016 tvoril falšovaný tovar až 6,8 % dovozu do EÚ, čo predstavuje 121 miliárd EUR, a že jeho dostupnosť na jednotnom trhu spôsobila v období 2013 – 2017 straty priameho predaja v hodnote 50 miliárd EUR a priamu stratu približne 416 000 pracovných miest (19); poukazuje na to, že porušovanie práv duševného vlastníctva predstavuje nízku úroveň rizika, pokiaľ ide o pravdepodobnosť odhalenia, ako aj sankcie v prípade odhalenia; naliehavo vyzýva členské štáty, aby spolu s Komisiou, colnými orgánmi, Agentúrou EÚ pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Interpolom a orgánmi presadzovania práva koordinovali stratégie a vypracovali účinné a odrádzajúce sankcie, najmä s cieľom obmedziť množstvo nebezpečných výrobkov ponúkaných verejnosti a bojovať proti falšovaniu a pirátstvu, najmä ak je spojené s organizovaným zločinom;
38. vyjadruje poľutovanie nad značným využívaním internetu na distribúciu falšovaných výrobkov, obsahu a služieb porušujúcich práva duševného vlastníctva, čo má výrazný nepriaznivý vplyv na výrobný priemysel EÚ, ako aj na kreatívne, kultúrne a športové odvetvia; víta návrh Komisie na akt o digitálnych službách; zdôrazňuje skutočnosť, že zásada „poznaj svojho klienta“ a systém dôveryhodných oznamovateľov by vo veľkej miere prispeli k boju proti falšovaniu a že umelá inteligencia a blockchain by mohli zohrávať dôležitú úlohu pri riešení falšovaného a pirátskeho tovaru, ktorý je k dispozícii online, a prispeli by k posilnenému presadzovaniu práv duševného vlastníctva v celom dodávateľskom reťazci; podporuje preto používanie nových technológií na boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva a víta publikácie, ktoré v tejto súvislosti vypracovalo stredisko úradu EUIPO a ktoré sú založené na dôkazoch;
39. uznáva vysoký potenciál technológií blockchainu pre registráciu a ochranu práv duševného vlastníctva; zdôrazňuje, že systémy blockchainu môžu pomôcť zabezpečiť dodávateľský reťazec prostredníctvom vysledovateľnosti, zaistenia bezpečnosti a zabezpečenia každého kroku proti nebezpečenstvu falšovania na každej úrovni dodávateľského reťazca; konštatuje, že najmä pokiaľ ide o registráciu práv duševného vlastníctva, je potrebné, aby úrady duševného vlastníctva prijali technické normy pre svoje riešenia založené na blockchaine, a tak umožnili interoperabilitu; zdôrazňuje, že umelá inteligencia a súvisiace technológie používané pri postupe registrácie na udeľovanie práv duševného vlastníctva nemôžu nahradiť preskúmanie, ktoré vykonáva človek v jednotlivých prípadoch s cieľom zabezpečiť kvalitu a spravodlivosť rozhodnutí;
(19)
EUIPO, 2020 Status Report on IPR infringement: average annual figures (Správa o stave porušovania práv duševného vlastníctva: priemerné ročné údaje), 2013 – 2017.