20.5.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 205/33 Ceturtdiena, 2021. gada 11. novembris
33. norāda, ka kompleksu ražojumu remontam izmantoto daļu dizainparaugu aizsardzība ir tikai daļēji saskaņota; norāda, ka dažas dalībvalstis savos tiesību aktos jau ir ieviesušas “rezerves daļu izņēmumu” vai “remonta klauzulu”, kas ļauj ražot un pārdot sarežģītu ražojumu sastāvdaļas, nepārkāpjot intelektuālā īpašuma tiesības; norāda, ka tas rada iekšējā tirgus sadrumstalotību un juridisko nenoteiktību; tādēļ aicina Komisiju tās priekšlikumā iekļaut “remonta klauzulu”, kas palīdzēs veicināt pāreju uz ilgtspējīgāku un zaļāku ekonomiku un novērst konkurences izkropļojumus;
34. uzskata, ka ES dizainparaugu aizsardzības sistēma būtu jāsaskaņo ar ES preču zīmju sistēmu, lai dizainparaugu turētājiem būtu iespējas nepieļaut to, ka ES muitas teritorijā tiek ievestas preces, ar kurām pārkāpj dizainparaugus, jo tiesības, kas saistītas ar preču zīmēm, ir īstenojamas, vēršoties pret pārkāpuma precēm, kuras ved cauri ES, savukārt ar dizainparaugu saistītās tiesības nav šādi piemērojamas; aicina Komisiju dizainparauga tiesību aktu pārskatīšanā novērst šo nepilnību un ļaut zīmolu īpašniekiem apturēt to, ka ES teritoriju šķērso dizainparaugu viltojumi;
35. pauž pārliecību, ka dizainparaugu aizsardzība būtu jāpiedāvā vienotā veidā visā vienotajā tirgū, un ierosina Komisijai apsvērt iespēju saskaņot Dizainparaugu aizsardzības direktīvu un Kopienas dizainparaugu aizsardzības regulu, lai radītu lielāku juridisko noteiktību;
Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošana
36. norāda, ka viltotas preces, piemēram, viltotas zāles un viltoti individuālās aizsardzības līdzekļi vai maskas saistībā ar tādām veselības jomas krīzēm kā Covid-19 pandēmija, nopietni apdraud ES iedzīvotāju veselību un drošību un var radīt nopietnu kaitējumu sabiedrības veselībai; uzskata, ka, lai gan tirgus uzraudzības pasākumu mērķis ir aizsargāt vispārējās sabiedrības intereses, savukārt viltoti ražojumi skar privāto IĪT aizsardzību, pastāv cieša saistība starp viltotiem ražojumiem un riskiem patērētāju veselībai un drošībai;
37. uzsver, ka 2016. gadā līdz pat 6,8 % no ES importa 121 miljarda EUR vērtībā bija viltotas preces un ka to pieejamība vienotajā tirgū radīja tiešus pārdošanas zaudējumus 50 miljardu EUR apmērā un aptuveni 416 000 tiešu darbvietu zudumu 2013.–2017. gadā (19); norāda, ka IĪT pārkāpumiem ir zema līmeņa risks gan to atklāšanas iespējamības, gan sankciju piemērošanas ziņā; mudina dalībvalstis kopā ar Komisiju, muitas iestādēm, ES Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), Interpolu un tiesībaizsardzības iestādēm koordinēt stratēģijas un izstrādāt efektīvas un preventīvas sankcijas, lai jo īpaši ierobežotu sabiedrībai pieejamo bīstamo produktu daudzumu un cīnītos pret viltošanu un pirātismu, jo sevišķi tad, ja tas ir saistīts ar organizēto noziedzību;
38. pauž nožēlu par interneta apjomīgo izmantošanu viltotu ražojumu, nelikumīga satura un IĪT pārkāpjošu pakalpojumu izplatīšanai, kas būtiskā mērā negatīvi ietekmē ES ražošanas nozari, kā arī radošās, kultūras un sporta nozares; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu digitālo pakalpojumu tiesību aktam; uzsver faktu, ka princips “pazīsti savu klientu” un uzticamu signalizētāju sistēma nodrošinātu milzīgu ieguldījumu cīņā pret viltošanu un ka mākslīgajam intelektam un blokķēdei varētu būt svarīga nozīme to problēmu risināšanā, kas saistītas ar internetā pieejamām viltotām un pirātiskām precēm, un IĪT labākā īstenošanā visā piegādes ķēdē; tādēļ atbalsta jaunu tehnoloģiju izmantošanu IĪT pārkāpumu apkarošanā un atzinīgi vērtē uz pierādījumiem balstītās publikācijas, ko šajā sakarā ir sagatavojis EUIPO novērošanas centrs;
39. atzīst blokķēžu tehnoloģiju lielo potenciālu IĪT reģistrēšanā un aizsardzībā; uzsver, ka blokķēžu sistēmas var padarīt piegādes ķēdes drošākas ar izsekojamības palīdzību, nodrošinot drošību un visus soļus pret viltošanas draudiem katrā piegādes ķēdes posmā; norāda, ka jo īpaši attiecībā uz IĪT reģistrāciju intelektuālā īpašuma birojiem (IĪO) ir jāpieņem tehniskie standarti to blokķēžu risinājumiem ar mērķi nodrošināt sadarbspēju; uzsver, ka MI un saistītās tehnoloģijas, ko izmanto reģistrācijas procedūrā IĪT piešķiršanai, nevar aizstāt cilvēka veiktu pārbaudi par katru gadījumu nolūkā nodrošināt lēmumu kvalitāti un taisnīgumu;
(19)
EUIPO, 2020. gada ziņojums“Status Report on IPR infringement”, Vidējie gada rādītāji, 2013.–2017. gads.