2022.5.20.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 205/33 2021. november 11., csütörtök
33. megjegyzi, hogy az összetett termékek javításához használt alkatrészek formatervezésiminta-oltalma csak részben van harmonizálva; rámutat, hogy egyes tagállamok már „tartalék alkatrészekre vonatkozó kivételt” vagy „javítási záradékot” vezettek be jogszabályaikba, ami lehetővé teszi az összetett termékek alkatrészeinek szellemitulajdon-jogok megsértése nélküli gyártását és értékesítését; megjegyzi, hogy ez a belső piacon széttagoltsághoz és jogbizonytalansághoz vezet; ezért kéri a Bizottságot, hogy jövőbeli javaslatába foglaljon bele egy „javítási záradékot”, amely hozzájárul a fenntarthatóbb és környezetbarátabb gazdaságra való átállás támogatásához és a verseny torzulásának elkerüléséhez;
34. úgy véli, hogy a formatervezési minták oltalmára vonatkozó uniós rendszert össze kell hangolni az uniós védjegyrendszerrel annak érdekében, hogy a formatervezési minták jogosultjai megakadályozhassák, hogy a formatervezési mintákat sértő áruk belépjenek az EU vámterületére, mivel a védjegyekhez kapcsolódó jogok érvényesíthetők az EU-n keresztül áthaladó jogsértő árukkal szemben, míg a formatervezési mintákhoz kapcsolódó jogok nem; kéri a Bizottságot, hogy a formatervezési mintákról szóló jogszabályok felülvizsgálata során orvosolja ezt a hiányosságot, és tegye lehetővé a márkatulajdonosok számára, hogy megállítsák az Unión áthaladó hamisított formatervezési mintákat;
35. meggyőződése, hogy a formatervezési minták oltalmát egységes módon kell biztosítani az egységes piacon, és javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg a formatervezési mintákról szóló irányelv és a közösségi formatervezési mintákról szóló rendelet összehangolását a nagyobb jogbiztonság megteremtése érdekében;
A szellemitulajdon-jogok megsértése elleni küzdelem
36.
rámutat, hogy a hamisított áruk, például a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban a hamis gyógyszerek és a hamisított egyéni védőeszközök és maszkok súlyos fenyegetést jelentenek az uniós polgárok egészségére és biztonságára, és súlyos népegészségügyi károkat okozhatnak; úgy véli, hogy míg a piacfelügyeleti tevékenységek célja az általános közérdek védelme, a termékhamisítás a szellemitulajdon-jogok védelmével áll kapcsolatban, ezért szoros kapcsolat áll fenn a hamisított termékek és a fogyasztók egészségét és biztonságát fenyegető kockázatok között;
37.
kiemeli, hogy 2016-ban az uniós import akár 6,8 %-a, azaz 121 milliárd EUR értékű áru hamis volt, és hogy azok egységes piacon való értékesítése 50 milliárd EUR értékű közvetlen bevételkiesést okozott, és mintegy 416 000 munkahely megszűnéséhez járult hozzá közvetlenül a 2013–2017 közötti időszakban (19); rámutat, hogy a szellemitulajdon-jogok megsértése alacsony kockázattal jár mind a felderítés valószínűsége, mind észlelése esetén a szankciók tekintetében; sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottsággal, a vámhatóságokkal, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol), az Interpollal és a bűnüldöző hatóságokkal együtt hangolják össze stratégiáikat, és dolgozzanak ki hatékony és visszatartó erejű szankciókat, elsősorban a nagyközönség számára elérhető veszélyes termékek mennyiségének korlátozása, valamint a hamisítás és a kalózkodás elleni küzdelem érdekében, különösen, ha azok a szervezett bűnözéshez kapcsolódnak;
38. sajnálja, hogy az internetet jelentős mértékben használják hamisított termékek terjesztésére, jogsértő tartalmak közzétételére és szellemitulajdon-jogokat sértő szolgáltatások nyújtására, ami jelentős negatív hatást gyakorol az uniós feldolgozóiparra, valamint a kreatív, a kulturális és a sportágazatra; üdvözli a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra irányuló bizottsági javaslatot; kiemeli, hogy az „ismerd az ügyfeledet” üzleti elv és a megbízható bejelentők rendszere nagyban hozzájárulna a hamisítás elleni küzdelemhez, és hogy a mesterséges intelligencia és a blokklánc-technológia fontos szerepet játszhat az online elérhető hamisított termékek és a kalózkodás felderítésében, valamint a szellemitulajdon-jogok jobb érvényesítésében a teljes ellátási láncon belül; ezért támogatja az új technológiáknak a szellemitulajdon-jogok megsértése elleni küzdelemben való alkalmazását, és üdvözli a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja (EUIPO Observatory) által e téren készített tényalapú kiadványokat;
39. elismeri, hogy a blokklánc-technológiákban nagy lehetőségek rejlenek a szellemitulajdon-jogok bejegyzése és védelme tekintetében; hangsúlyozza, hogy a blokklánc-rendszerek segíthetnek biztosítani az ellátási láncban a nyomonkövethetőséget, a biztonság garantálását és a hamisítás veszélyeivel szembeni fellépést az ellátási lánc minden szintjén; a szellemitulajdon-jogok bejegyzése tekintetében megjegyzi, hogy a szellemi tulajdonnal foglalkozó hivataloknak műszaki szabványokat kell elfogadniuk blokklánc-megoldásaikra az interoperabilitás lehetővé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy a szellemitulajdon-jogok bejegyzésére irányuló nyilvántartásba vételi eljáráshoz használt mesterséges intelligencia és kapcsolódó technológiák nem helyettesíthetik az eseti alapon végzett emberi felülvizsgálatot a döntések minőségének és méltányosságának biztosítása érdekében;
(19)
EUIPO, 2020 Status Report on IPR infringement: éves átlagos adatok, 2013–2017.