20.5.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 205/33 četvrtak, 11. studenog 2021.
33. napominje da je zaštita dizajna dijelova koji se upotrebljavaju za popravak složenih proizvoda samo djelomično usklađena; naglašava da su neke države članice u svoje zakonodavstvo već uvele „iznimku o rezervnim dijelovima” ili „klauzulu o popravku”, kojima se omogućuje da se sastavni dijelovi složenih proizvoda proizvode i prodaju bez povrede pravâ intelektualnog vlasništva; primjećuje da zbog toga dolazi do fragmentacije na unutarnjem tržištu i pravne nesigurnosti; stoga poziva Komisiju da u svoj budući prijedlog uvrsti „klauzulu o popravku”, što će doprinijeti tranziciji na održivije i zelenije gospodarstvo te spriječiti narušavanje tržišnog natjecanja;
34. smatra da bi sustav EU-a za zaštitu dizajna trebalo uskladiti sa sustavom žigova EU-a kako bi nositelji dizajna mogli spriječiti ulazak robe kojom se krši pravo dizajna na carinsko područje EU-a jer su prava povezana sa žigovima izvršiva u odnosu na robu koja je u tranzitu u EU-u i kojom se krše pravâ intelektualnog vlasništva, a ona povezana s dizajnom nisu; poziva Komisiju da ispravi taj nedostatak u preispitivanju zakonodavstva o dizajnu i da vlasnicima robnih marki omogući da stanu na kraj krivotvorinama dizajna koje su u tranzitu kroz EU;
35.
uvjeren je da bi zaštitu dizajna na jedinstvenom tržištu trebalo pružati ujednačeno i predlaže Komisiji da radi postizanja veće pravne sigurnosti razmisli o usklađivanju Direktive o dizajnu i Uredbe o dizajnu Zajednice;
Borba protiv povreda pravâ intelektualnog vlasništva
36.
ističe da je krivotvorena roba, na primjer krivotvoreni lijekovi ili lažna osobna zaštitna oprema ili maske u kontekstu zdravstvene krize kao što je pandemija bolesti COVID-19, iznimno opasna za zdravlje i sigurnost građana EU-a te može prouzročiti ozbiljnu štetu javnom zdravlju; tvrdi da, iako su aktivnosti nadzora tržišta usmjerene na zaštitu općih javnih interesa, a krivotvoreni proizvodi povezuju se s pitanjem zaštite privatnih pravâ intelektualnog vlasništva, postoji tijesna veza između krivotvorenih proizvoda i rizika za zdravlje i sigurnost potrošača;
37.
ističe da je 2016. do 6,8 % uvoza u EU, odnosno vrijednost u iznosu od 121 milijarde EUR, bila lažna roba i da je njezina dostupnost na jedinstvenom tržištu prouzročila izravne gubitke u prodaji u vrijednosti od 50 milijardi EUR i izravan gubitak 416 000 radnih mjesta u razdoblju 2013. – 2017.
(19); ističe da povreda pravâ intelektualnog vlasništva podrazumijeva nisku razinu rizika u smislu vjerojatnosti otkrivanja i kažnjavanja u slučaju da se takva roba otkrije; apelira na države članice da zajedno s Komisijom, carinskim tijelima, Agencijom EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Interpolom i tijelima kaznenog progona koordiniraju strategije i osmisle učinkovite i odvraćajuće sankcije, posebno kako bi se ograničila količina opasnih proizvoda dostupnih javnosti te radi borbe protiv krivotvorenja i piratstva, naročito kad je ono povezano s organiziranim kriminalom;
38. naglašava da se internet uvelike koristi za distribuciju krivotvorenih proizvoda te sadržaja i usluga kojima se krše prava intelektualnog vlasništva, što ima znatne negativne učinke na proizvodnu industriju EU-a te na kreativni, kulturni i sportski sektor; pozdravlja Komisijin Prijedlog akta o digitalnim uslugama; ističe činjenicu da bi načelo poznavanja poslovnih klijenata i sustav pouzdanih prijavitelja uvelike doprinijeli borbi protiv krivotvorenja te da bi umjetna inteligencija i lanci blokova mogli imati važnu ulogu u borbi protiv krivotvorene i piratske robe dostupne na internetu te doprinijeti pojačanoj provedbi pravâ intelektualnog vlasništva u cijelom lancu opskrbe; stoga podupire upotrebu novih tehnologija za borbu protiv povreda pravâ intelektualnog vlasništva i pozdravlja publikacije utemeljene na dokazima koje je Opservatorij EUIPO-a izradio o toj temi;
39. prepoznaje veliki potencijal tehnologijâ lanca blokova za registraciju i zaštitu pravâ intelektualnog vlasništva; naglašava da sustavi lanca blokova mogu doprinijeti sigurnosti lanca opskrbe osiguravanjem sljedivosti, sigurnosti i zaštite svakog koraka od opasnosti od krivotvorenja na svakoj razini lanca opskrbe; napominje, posebno u pogledu registracije pravâ intelektualnog vlasništva, da uredi za intelektualno vlasništvo moraju usvojiti tehničke standarde za svoja rješenja lanaca blokova kako bi se omogućila interoperabilnost; naglašava da umjetna inteligencija i s njom povezane tehnologije koje se koriste u postupku registracije za dodjelu pravâ intelektualnog vlasništva ne mogu zamijeniti ljudsko preispitivanje od slučaja do slučaja kako bi se osiguralo da su odluke kvalitetne i pravedne;
(19)
EUIPO,2020 Status Report on IPR infringement (Izvješće o statusu povrede prava intelektualnog vlasništva za 2020.), prosječne godišnje brojke, 2013. – 2017.