12.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 194/85
prehod nameni 17,5 milijarde EUR.
Zaradi drastične pospešitve razogljičenja, ki jo zlasti za avtomobilsko industrijo določa sveženj „Pripravljeni na 55“, bodo potrebna dodatna sredstva za spopadanje z družbenimi posledicami ukrepov za zmanjšanje emisij v regijah, ki so odvisne od avtomobilskih dobavnih verig.
4.
Posebne ugotovitve 4.1 EESO poudarja, da so omejitve voznega parka zelo močna in učinkovita spodbuda za tehnološke spremembe v industriji.
Evropska avtomobilska industrija se je usmerila k brezemisijskim vozilom predvsem zaradi regulativnih spodbud.
Ambicioznejše omejitve voznega parka bodo pripomogle k temu, da bo Evropa lahko postala prva podnebno nevtralna celina do leta 2050.
4.2 EESO se strinja, da bi morali na novo registrirani avtomobili in kombinirana vozila v Evropski uniji omogočiti 100-odstotno zmanjšanje emisij v celotnem voznem parku EU do leta 2035.
Poudarja, da bo navedeni cilj zmanjšanja mogoče doseči le, če bodo vsi okvirni pogoji med seboj kar najbolje prepleteni in če bo potrošnike (v celotni Evropski uniji) mogoče prepričati, da začnejo uporabljati brezemisijska vozila.
Zato je torej pomembno, da se potrebna infrastruktura za polnjenje postavi tam, kjer ljudje živijo, delajo in opravljajo svoje vsakodnevne dejavnosti, pri čemer je treba zagotoviti, da bo ta infrastruktura zanje priročna.
4.3 EESO podpira predlagane cilje za celotni vozni park EU, ki določajo zmanjšanje emisij CO2 pri novih osebnih avtomobilih za 55 % (v primerjavi s ciljem iz leta 2021) od leta 2030 dalje.
Poudarja, da je treba glede na posebne proizvodne in razvojne cikle v avtomobilski industriji odločitve, ki so potrebne za doseganje omenjenega cilja v tej industriji, sprejeti zdaj.
4.4 Čeprav EESO v splošnem podpira cilj zmanjšanja emisij lahkih gospodarskih vozil za 50 %, izpostavlja tako posebne proizvodne in razvojne cikle kot tudi tipično uporabo teh vozil.
Izraža zaskrbljenost, da bo brez infrastrukture za polnjenje, potrebne za prehod, cilje zmanjšanja emisij težko doseči ter da bodo zato morda potrebna dodatna merila.
4.5 EESO tako kot leta 2018 ponovno poziva, naj se z vmesno oceno trenutne uredbe (ki je bila prvotno predvidena za leto 2024) pregleda stanje na področju usposabljanja, preusposabljanja in izobraževanja zaposlenih ter pripravi posodobljena analiza o tem, na katerih področjih so potrebni (dodatni) ukrepi za nadaljnji razvoj znanja in spretnosti ter kvalifikacij zaposlenih v avtomobilski industriji, da bo mogoče izvesti strukturni prehod (26).
Ponavlja, da se morajo navedeni vidiki upoštevati v predlaganih določbah o upravljanju in spremljanju, ki morajo temeljiti na preizkusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.
4.6 Revizija uredbe o standardih za emisije CO2 mora temeljiti na tehnološki nevtralnosti in upoštevati, da niso vse možnosti visoko energijsko učinkovite.
Čeprav je jasno, da je elektrifikacija vodilna možnost za razogljičenje cestnega prometa, pa to morda ni najboljša rešitev za težja prevozna sredstva ali promet na dolge razdalje.
Kot je poudarila Evropska komisija v sporočilu Čist planet za vse iz leta 2018, je treba upoštevati različne vrste tehnologij, pristop EU pa mora temeljiti na tehnološki nevtralnosti.
Pri razogljičenju prevoznega sistema bodo imele vlogo baterije, vodik in napredna biogoriva, biometan ter e-tekočine.
EESO podpira načelo tehnološke nevtralnosti in poudarja, da se morajo kot možnost za mobilnost ohraniti vsi pogonski sistemi, ki izpolnjujejo standarde za CO2 in emisije v skladu s cilji zelenega dogovora.
4.7 V skladu s svojim predhodnim mnenjem (27) EESO opozarja, da je treba pristop merjenja emisij v izpuhu, ki je določen v osnutku uredbe, kljub vsem njegovim prednostim dopolnjevati z drugimi instrumenti politike.
Sveženj „Pripravljeni na 55“ mora zagotavljati upoštevanje življenjskega kroga in se izogniti elektrifikaciji cestnega prometa, ki bi povzročila pomik emisij navzgor po vrednostni verigi.
Revizija sistema EU za trgovanje z emisijami in direktiva o energiji iz obnovljivih virov morata zagotoviti, da bosta elektrifikacija cestnega prometa in razogljičenje proizvodnje električne energije potekala enako hitro.
4.8 Trenutna rast priljubljenosti na trgu kaže, da lahko hibridne tehnologije, ki se napajajo iz električnega omrežja, služijo kot vstopna točka in prehodna tehnologija, ki bi lahko pripomogla k doseganju podnebnih ciljev v sektorju cestnega prometa.
Vendar je treba hibridna vozila večino časa uporabljati v izključno električnem načinu in pogosto polniti.
Za preprečevanje vse bolj perečega problema zavajajočega označevanja priključnih hibridov je treba hitro sprejeti ukrepe, ki bodo povečali delež „električnih potovanj“, med drugim:
(26) (27)
UL C 227, 28.6.2018, str.
52, točki 1.6 in 4.13.
UL C 227, 28.6. 2018, str.
52.