12.5.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 194/85
nozarē strauji paātrinoties dekarbonizācijas tempam, ko veicinās pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, būs vajadzīgi papildu resursi, lai pārvarētu emisiju samazināšanas pasākumu sociālās sekas reģionos, kas ir atkarīgi no automobiļu piegādes ķēdēm.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
EESK uzsver, ka autoparka ierobežojumi ir ļoti spēcīgs un efektīvs stimuls tehnoloģiskajām pārmaiņām nozarē.
Tas, ka Eiropas autobūves nozare ir uzņēmusi kursu uz bezemisiju transportlīdzekļiem, lielā mērā ir saistīts ar šo regulatīvo impulsu.
Vērienīgāki autoparka ierobežojumi palīdzēs nodrošināt, ka Eiropa līdz 2050. gadam var kļūt par pirmo klimatneitrālo kontinentu.
4.2.
EESK piekrīt viedoklim, ka jauni reģistrēti vieglie automobiļi un vieglie kravas automobiļi Eiropas Savienībā dotu iespēju līdz 2035. gadam par 100 % samazināt ES autoparka emisijas.
EESK norāda, ka šo samazināšanas mērķrādītāju var sasniegt tikai tad, ja visi pamatnosacījumi optimālā veidā ir savstarpēji saistīti un patērētāji (visā Eiropas Savienībā) var tikt pārliecināti pāriet uz bezemisiju transportlīdzekļiem.
Tāpēc ir svarīgi izveidot nepieciešamo uzlādes infrastruktūru tur, kur cilvēki dzīvo, strādā un veic ikdienas darbības, vienlaikus nodrošinot, ka šāda uzlādes infrastruktūra viņiem ir ērta.
4.3.
EESK atbalsta visa ES autoparka mērogā ierosinātos CO2 emisiju samazināšanas mērķrādītājus, kas jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem no 2030. gada noteikti 55 % apmērā (salīdzinājumā ar 2021. gada mērķi).
EESK norāda, ka, ņemot vērā īpašos ražošanas un attīstības ciklus automobiļu rūpniecībā, šajā nozarē jau tagad ir jāpieņem vajadzīgie lēmumi, lai sasniegtu šo mērķrādītāju.
4.4.
Kaut gan EESK kopumā atbalsta 50 % samazinājuma mērķrādītāju vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, tā vērš uzmanību gan uz šo automobiļu īpašo ražošanas un izstrādes ciklu, gan uz to tipisko izmantošanu.
EESK pauž bažas par to, ka būs grūti sasniegt samazināšanas mērķrādītājus, ja netiks izveidota uzlādes infrastruktūra pārejas veicināšanai, tāpēc varētu būt vajadzīgi papildu kritēriji.
4.5.
EESK atkārtoti pauž savu 2018. gada aicinājumu spēkā esošā regulējuma starpposma pārskatīšanā (sākotnēji plānota 2024. gadā) ņemt vērā pašreizējo stāvokli darba ņēmēju kvalifikācijas, pārkvalifikācijas un apmācības jomā, kā arī atjaunināt analīzi par to, kurās jomās ir vajadzīga (papildu) rīcība, lai turpinātu pilnveidot autobūves nozarē nodarbināto prasmes un kvalifikāciju atbilstīgi strukturālās pārejas vajadzībām (26).
EESK atkārtoti uzsver, ka šie aspekti būtu jāiekļauj ierosinātajos pārvaldības un uzraudzības noteikumos, kuru pamatā jābūt emisiju testiem reālos braukšanas apstākļos.
4.6.
CO2 standartu regulas pārskatīšanai jābūt balstītai uz tehnoloģiju neitralitāti, vienlaikus paturot prātā, ka ne visi risinājumi nodrošina augstu energoefektivitāti.
Lai gan elektrifikācija neapšaubāmi ir vadošais risinājums autotransporta dekarbonizācijas jomā, tas varētu nebūt vispiemērotākais risinājums lielākas noslodzes vai tālsatiksmes transporta veidiem.
Kā uzsvērts Eiropas Komisijas 2018. gada paziņojumā “Tīru planētu – visiem!”, ir jāapsver plašs tehnoloģiju klāsts un ES pieeja jābalsta uz tehnoloģiju neitralitāti.
Baterijām, ūdeņradim, modernām biodegvielām, biometānam un e-šķidrumiem būs sava loma transporta sistēmas dekarbonizācijā.
EESK atbalsta “tehnoloģiju neitralitātes” principu un uzsver, ka mobilitātē jāiekļauj visi spēka pārvadi, kas atbilst CO2 un emisiju standartiem saskaņā ar zaļā kursa mērķiem.
4.7.
Tāpat kā iepriekšējā atzinumā (27) EESK norāda, ka, neraugoties uz visiem ieguvumiem, “izpūtēja” pieeja, kas izvēlēta regulas projektā, ir jāpapildina ar citiem politikas instrumentiem.
Paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir jānodrošina aprites cikla pieeja un jānovērš autotransporta elektrifikācija, kuras rezultātā emisijas tiek pārvirzītas augstāk vērtības radīšanas ķēdē.
Ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas pārskatīšanu, kā arī Atjaunojamo energoresursu direktīvu ir jānodrošina, ka autotransporta elektrifikācija un elektroenerģijas ražošanas dekarbonizācija notiek vienā tempā.
4.8.
Pašreizējā ieviešana tirgū liecina, ka uzlādēšanas hibrīdtehnoloģija var darboties kā sākumpunkts un pārejas tehnoloģija, lai palīdzētu sasniegt klimata mērķrādītājus transporta nozarē.
Tomēr ir jānodrošina, ka hibrīdautomobiļi lielākoties tiek izmantoti pilnībā elektriskā režīmā, tos bieži uzlādējot.
Lai novērstu arvien plašākās diskusijas par uzlādējamu hibrīdautomobiļu maldinošu marķēšanu, nekavējoties jāveic pasākumi, lai palielinātu “elektrisko braucienu” īpatsvaru, tostarp šādi:
(26) (27)
OV C 227, 28.6.2018., 52. lpp. (1.6. un 4.13. punkts).
OV C 227, 28.6.2018., 52. lpp.