C 194/46
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
12.5.2022.
1.12.
EESK aicina Komisiju izstrādāt paktu par kompetenci tālākajos reģionos, kā tas jau darīts attiecībā uz vairākām industriālajām ekosistēmām.
1.12.1.
Tālāko reģionu zaļā pārkārtošanās būs veiksmīga tikai tad, ja šajos reģionos būs pieejams kvalificēts darbaspēks, kas vajadzīgs, lai saglabātu konkurētspēju.
Ar tādiem instrumentiem kā Erasmus+ zaļais atzars un Klimatizglītības koalīcija svarīga loma atvēlēta izglītībai un apmācībai, kam ir būtiska nozīme informētības palielināšanā un zaļās ekonomikas prasmju veidošanā.
Ar Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai Komisija īsteno pamatdarbības, kuru mērķis ir cilvēkiem nodrošināt prasmes zaļās un digitālās pārkārtošanās vajadzībām.
Saskaņā ar programmu Komisija arī sekmē visu industriālo ekosistēmu pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides saistību uzņemšanos.
Tālākie reģioni ir pilnībā jāiesaista šajās Komisijas pamatdarbībās, izstrādājot īpašu darba programmu.
1.12.2.
EESK aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai mazinātu nevienlīdzību tālākajos reģionos, jo Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi centienus mazināt šo nevienlīdzību.
Tālākie reģioni tiek uzskatīti par reģioniem, kuros joprojām pastāv nevienlīdzība.
Centra un perifērijas jēdzienu interpretācija sniedz vairākus skaidrojumus par bagātības sadali ekonomikā, kur attiecības bieži vien ir nelīdzsvarotas.
Ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšana ir viens no galvenajiem ES mērķiem. 1.13.
EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka atveseļošanas procesā tiek ņemtas vērā sociālās vajadzības, vienlaikus saglabājot šā procesa viendabīgumu un līdzsvarotību reģionālajā līmenī.
Komiteja uzsver, ka ir jāraugās uz teritoriju kopumā, lai rastu tai pielāgotus risinājumus.
1.13.1.
EESK aicina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu digitālo piekļuvi tālākajos reģionos.
Tālākajos reģionos vairāk nekā jebkur citur nevienlīdzību pastiprina nespēja nodrošināt vispārēju un uzticamu piekļuvi digitālajām tehnoloģijām un resursu efektīvu izmantošanu.
Tomēr iepriekš pastāvējušās digitālās plaisas ir palielinājušās, un pandēmija ir saasinājusi dažas atšķirības, daļu iedzīvotāju atstājot malā, kaut arī digitalizācija paātrinās.
Nodarbinātība, izglītība, veselības aprūpe un sabiedriskie pakalpojumi noteikti kļūs arvien vairāk atkarīgi no digitālajām tehnoloģijām.
1.13.2.
EESK aicina Komisiju pastiprināt pasākumus pētniecības un inovācijas jomā, kas nepieciešami, lai izmantotu visas iespējas, kas saistītas ar tālāko reģionu īpašajām iezīmēm, piemēram, saikni ar okeāniem, jūrām un jūras resursiem, jo tie var būtiski stimulēt ekonomiku, radīt augstas kvalitātes darbvietas un nodrošināt iedzīvotāju labklājību.
Tas attiecas uz daudziem dažāda lieluma uzņēmumiem.
Tam ir svarīga nozīme gan tradicionālu darbību attīstībā, gan jaunu tirgus iespēju radīšanā, kas arī palīdzētu piesaistīt jauniešus. 1.14.
EESK aicina Komisiju turpmākajās tālākajiem reģioniem paredzētajās darbības programmās izstrādāt nozīmīgu projektu par piekļuvi ūdenim un sanitārijai.
Šos lielos projektus vajadzētu vadīt Eiropas Komisijai.
Lielie projekti mobilizē apjomīgus ieguldījumus, kuru vienības vērtība pārsniedz 50 miljonus EUR, un tos atbalsta no ES kohēzijas politikas līdzekļiem.
Šie projekti dod tiešu labumu dalībvalstīm un to iedzīvotājiem, veidojot labāku infrastruktūru un jaunas darbvietas, radot veselīgāku vidi un paverot jaunas uzņēmējdarbības iespējas.
1.14.1.
Francijas tālākajos reģionos cilvēkiem nav pieejams dzeramais ūdens, un sanitārijas sistēma bieži vien nedarbojas.
Piekļuve dzeramajam ūdenim un sanitārijai ir cieši saistīta ar tiesībām uz dzīvību un cilvēka cieņu, kā arī ar nepieciešamību nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni. 1.15.
EESK aicina sagatavot atjauninātu paziņojumu par tālāko reģionu situācijas analīzi saistībā ar imigrāciju.
Tajā aicināts īstenot teritoriālo sadarbību migrācijas jomā un ierosināts šiem reģioniem piemērot jauno Eiropas Migrācijas paktu, kas “migrācijas spiediena” apstākļos atļauj ieviest “obligāto solidaritātes mehānismu”. 2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Tālākie reģioni, kas atrodas vairākos ģeogrāfiskajos baseinos, nodrošina Eiropai ģeostratēģisku, ekonomisku un kultūras pozīciju pie vairākiem kontinentiem, kā arī unikālas priekšrocības.
Šīm priekšrocībām ir būtiska pievienotā vērtība, un tās veido pamatu ES sadarbībai ar trešām valstīm, tostarp ārpus to ģeogrāfiskajiem apgabaliem.
Tālākie reģioni sniedz ieguldījumu Eiropas starptautiskajā atpazīstamībā, un tiem ir raksturīgs unikāls potenciāls ieviest risinājumus, kuru mērķis ir novērst problēmas, ar ko saskaras ES.
Eiropas Komisija ir paziņojusi, ka ES Padomes Francijas prezidentūras laikā tiks pieņemts jauns paziņojums par Komisijas stratēģiskās partnerības atjaunināšanu ar šiem reģioniem. 2.2.
Konstatēto priekšrocību pilnīgāka izmantošana lielā mērā ir atkarīga no ES spējas uzturēt dialogu ar visiem tās iedzīvotājiem.
Pilsoniskajai sabiedrībai jāpalīdz uzlabot dažādu ieinteresēto personu (valstu, reģionu, vietējo pašvaldību, vietējo kopienu, skolu, uzņēmumu un privātpersonu) izpratni par to, cik svarīgi ir atzīt, ka tālākie reģioni var veicināt konkrētu darbību izvēršanu, lai paātrinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu.
Ietekmes novērtēšanu varētu piemērot vairāku veidu vajadzībām (zivsaimniecībai, lauksaimniecībai un modeļu maiņai; kultūrai un nozares vērtības celšanai; nodarbinātībai un apmācībai; izglītībai un jauniešu mobilitātei; uzņēmējdarbības attīstībai; videi, enerģētikai un klimata mērķiem; imigrācijai).