2022 5 12
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 194/85
mažinimo tempą, kuris bus susijęs su Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu, visų pirma automobilių pramonėje, reikės papildomų išteklių siekiant susidoroti su socialinėmis pasekmėmis, susijusiomis su išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonėmis, nuo automobilių tiekimo grandinių priklausomuose regionuose.
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
EESRK pabrėžia, kad parko apribojimais siunčiamas labai galingas ir veiksmingas impulsas technologiniams pokyčiams pramonėje.
Būtent dėl šio reglamentavimo impulso Europos automobilių pramonė pasirinko netaršių transporto priemonių kelią.
Platesnio užmojo transporto priemonių parko apribojimai padės užtikrinti, kad Europa iki 2050 m. taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu. 4.2.
EESRK pritaria nuomonei, kad registruojant naujus automobilius ir furgonus Europos Sąjungoje turėtų būti įmanoma iki 2035 m.
100 % sumažinti viso ES parko išmetamų teršalų kiekį.
EESRK pažymi, kad šį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą galima pasiekti tik tuo atveju, jei visos pagrindinės sąlygos būtų optimaliai tarpusavyje susijusios ir vartotojai (visoje Europos Sąjungoje) galėtų būti įtikinti pereiti prie netaršių transporto priemonių.
Todėl svarbu įdiegti būtiną įkrovimo infrastruktūrą, taikant ją ten, kur žmonės gyvena, dirba ir užsiima kasdiene veikla kartu užtikrinant, kad ši įkrovimo infrastruktūra jiems būtų patogi. 4.3.
EESRK remia siūlomus viso ES automobilių parko naujiems lengviesiems automobiliams taikomo išmetamo CO2 kiekio tikslus, siekiant iki 2030 m. išmetamą dujų kiekį sumažinti 55 % (palyginti su 2021 m. tikslu).
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į konkrečius automobilių pramonės gamybos ir kūrimo ciklus, šiuo metu šiam tikslui pasiekti pramonės srityje turi būti priimti reikiami sprendimai. 4.4.
EESRK iš esmės pritaria tam, kad lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamas teršalų kiekis būtų sumažintas 50 %, tačiau atkreipia dėmesį tiek į specifinį šių transporto priemonių gamybos ir kūrimo ciklą, tiek į tipinį jų naudojimą.
EESRK nerimauja, kad nesukūrus pertvarkai remti reikalingos įkrovimo infrastruktūros, bus sunku pasiekti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus, todėl gali prireikti papildomų kriterijų. 4.5.
EESRK pakartoja savo 2018 m. raginimą į dabartinio reglamentavimo laikotarpio vidurio vertinimą (pradžioje numatytą atlikti 2024 m.) įtraukti pažangą, susijusią su personalo kvalifikacija, perkvalifikavimu ir mokymu bei atnaujintą analizę, kuriose srityse reikia imtis (papildomų) veiksmų siekiant pagerinti automobilių pramonės darbuotojų įgūdžius ir kvalifikaciją rengiantis struktūriniams pokyčiams (26).
EESRK pakartoja, kad šie aspektai turėtų būti įtraukti į siūlomas valdymo ir stebėsenos nuostatas, kurios turi būti grindžiamos realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio patikrinimais. 4.6.
Reglamento dėl išmetamo CO2 normų peržiūra turi būti grindžiama technologiniu neutralumu, kartu atsižvelgiant į tai, kad ne visos galimybės užtikrina didelį energijos vartojimo efektyvumą.
Nors akivaizdu, kad elektrifikavimas yra pagrindinis būdas priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti kelių transporto sektoriuje, jis gali būti ne pats tinkamiausias sunkesnėms ar tolimojo susisiekimo transporto rūšims.
Kaip pabrėžiama Europos Komisijos 2018 m. komunikate „Švari mūsų visų planeta“, reikia apsvarstyti daugybę įvairių technologijų, o ES požiūris turi būti grindžiamas technologiniu neutralumu.
Baterijos, vandenilis, pažangieji biodegalai, biometanas ir e. skysčiai turės atlikti svarbų vaidmenį mažinant transporto sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro.
EESRK pritaria technologinio neutralumo principui ir pabrėžia, kad judumo srityje būtina išlaikyti visas galios pavaras, atitinkančias išmetamo CO2 ir išmetamųjų teršalų kiekio normas, atsižvelgiant į Žaliojo kurso tikslus. 4.7.
Atsižvelgdamas į savo ankstesnę nuomonę (27), EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant visų privalumų, reglamento projekte pasirinktas „per išmetimo vamzdį išmetamų teršalų“ požiūrio principas turi būti papildytas kitomis politikos priemonėmis.
Įgyvendinant Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį turi būti užtikrintas gyvavimo ciklo principas ir vengiama, kad dėl kelių transporto priemonių elektrifikavimo išmetamieji teršalai būtų perkeliami į pradinę vertės grandinės grandį.
Persvarsčius ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą, turi būti užtikrinama, kad kelių transporto priemonių elektrifikavimas ir elektros energijos gamybos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas vyktų tokiu pačiu tempu. 4.8.
Dabartinis įsisavinimas rinkoje rodo, kad įkraunamų hibridinių elektrinių transporto priemonių technologija gali tapti atspirties tašku ir pereinamojo laikotarpio technologija, padedančia pasiekti klimato tikslus transporto sektoriuje.
Tačiau reikia užtikrinti, kad hibridinės transporto priemonės didžiąją laiko dalį būtų varomos tik elektra ir dažnai įkraunamos.
Siekiant užkirsti kelią vis dažnesnėmis diskusijomis apie klaidinantį įkraunamų hibridinių elektrinių transporto priemonių (PHEV) ženklinimą, reikėtų skubiai imtis priemonių padidinti „elektrinių kelionių“ dalį, įskaitant toliau paminėtus aspektus:
(26) (27)
OL C 227, 2018 6 28, p. 52, 1.6 ir 4.13 punktai.
OL C 227, 2018 6 28, p. 52.