C 194/82
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 5 12
1.3.
EESRK pabrėžia, kad parko apribojimais siunčiamas labai galingas ir veiksmingas impulsas technologiniams pokyčiams pramonėje.
Atsižvelgdamas į savo ankstesnę nuomonę (2), EESRK pažymi, kad, nepaisant visų privalumų, „per išmetimo vamzdį išmetamų teršalų“ požiūrį reikia papildyti kitomis politikos priemonėmis.
Taikant pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį turi būti užtikrintas gyvavimo ciklo principas ir vengiama, kad dėl kelių transporto priemonių elektrifikavimo išmetamieji teršalai būtų perkeliami į pradinę vertės grandinės grandį. 1.4.
EESRK primygtinai pakartoja, kad asmenų judumas turi išlikti prieinamas ir įperkamas visiems, ypač į darbą važinėjantiems darbuotojams, neturintiems galimybės naudotis kokybišku viešuoju transportu ar kitais judumo sprendimais (3). 1.5.
Automobilių sektorius yra strategiškai svarbus Europos ekonomikai.
Automobilių gamybos sektoriuje (surinkimo ir tiekimo sferose) dirba 2,6 mln. darbuotojų, o tiekimo pramonės šakose sukuriama 900 000 darbo vietų, kurios kartu sudaro 11,6 % ES gamybos pramonės darbo vietų. 1.6.
Žymiai paspartinus, visų pirma automobilių pramonėje, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tempą, kuris bus susijęs su pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu, reikės papildomų išteklių, pavyzdžiui, išplėtus Teisingos pertvarkos fondą, siekiant susidoroti su socialinėmis pasekmėmis, susijusiomis su išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonėmis, nuo automobilių tiekimo grandinių priklausomuose regionuose. 1.7.
EESRK patvirtina savo raginimą atlikti vertinimą, kuris apimtų pažangą, susijusią su personalo kvalifikacija, perkvalifikavimu ir mokymu bei atnaujintą analizę, kuriose reikia imtis (papildomų) veiksmų siekiant pagerinti automobilių pramonės darbuotojų įgūdžius ir kvalifikaciją rengiantis struktūriniams pokyčiams (4).
EESRK pakartoja, kad šie aspektai turėtų būti įtraukti į siūlomas valdymo ir stebėsenos nuostatas. 1.8.
EESRK nerimauja, kad, jei nebus sukurta pertvarkai remti reikalinga įkrovimo infrastruktūra, bus sunku pasiekti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus.
Įkrovimo infrastruktūra turi būti sukurta ten, kur žmonės gyvena, dirba ir užsiima kasdiene veikla. 1.9.
Degalai iš atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako degalai, taip pat elektroliziniai degalai gali atlikti tam tikrą vaidmenį mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro kelių transporto sektoriuje, ypač dabartinio transporto priemonių parko ir sunkiai elektrifikuojamų dalių atveju, tačiau turi būti taikomos griežtos tvarumo normos.
2.
Pasiūlymo aplinkybės 2.1.
Komunikate dėl Europos žaliojo kurso (5) buvo pateikta nauja ES augimo strategija, kuria siekiama pertvarkyti ES į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika.
Juo dar kartą patvirtinamas Komisijos siekis padidinti savo klimato tikslus ir pasiekti, kad Europa iki 2050 m. taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu. 2.2.
Šis tikslas nustatytas Komunikate „Švari mūsų visų planeta.
Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (6). 2.3.
Remiantis išsamiu poveikio vertinimu, Komisijos komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ (7) buvo pasiūlyta padidinti Europos užmojį ir pateikti išsamų planą, kuriuo būtų siekiama padidinti ES privalomą 2030 m. tikslą ir bent 55 % atsakingai sumažinti grynąjį išmetamųjų teršalų kiekį.
2030 m. tikslas atitinka Paryžiaus susitarimo tikslą, kuriuos siekiama užtikrinti, kad pasaulio temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 oC, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5 C.
2020 m. gruodžio mėn. susitikime Europos Vadovų Taryba patvirtino naują ES privalomą 2030 m. tikslą (8).
Siekdama įgyvendinti šį padidintą užmojį iki 2030 m., Komisija peržiūrėjo šiuo metu galiojančius klimato ir energetikos teisės aktus, kuriais buvo numatyta, kad išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis turėtų būti sumažintas tik 40 % iki 2030 m. ir 60 % iki 2050 m.
(2) (3) (4) (5) (6) (7) (8)
OL C 227, 2018 6 28, p. 52.
EESRK nuomonė „ES judumo strategija ir ES pramonės vertės grandinės.
Automobilių ekosistemų metodas“ (nuomonė savo iniciatyva), 1.3 punktas (OL C 105, 2022 3 4, p. 26).
OL C 227, 2018 6 28, p. 52, 1.6 ir 4.13 punktai.
COM(2019) 640 final.
COM(2018) 773 final.
COM(2020) 562 final.
2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.