C 194/82
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.5.12.
1.3.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a járműpark-korlátozások igen erőteljes és hatékony lökést adnak az ágazatnak a technológiai váltáshoz.
Az EGSZB korábbi véleményével összhangban (2) megjegyzi, hogy a kipufogógázon alapuló megközelítést, annak minden előnye ellenére, más szakpolitikai eszközökkel kell kiegészíteni.
Az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagnak biztosítania kell az életciklus-szemléletet, és el kell kerülnie, hogy a közúti közlekedés villamosítása az értéklánc magasabb szintjén a termelésoldali kibocsátás növekedéséhez vezessen. 1.4.
Az EGSZB megerősíti, hogy az egyéni mobilitásnak mindenki számára elérhetőnek és megfizethetőnek kell maradnia, különös tekintettel azokra az ingázókra, akik nem férnek hozzá jó minőségű tömegközlekedéshez vagy más mobilitási megoldásokhoz (3). 1.5.
A gépjárműipar stratégiai jelentőséggel bír az Európai Unió számára.
Az autógyártás (összeszerelés és beszállítók) 2,6 millió munkavállalót foglalkoztat, és 900 000 munkahelyet biztosít a beszállítói iparágakban, amelyek együttesen az EU gyáripari foglalkoztatásának 11,6 %-át teszik ki. 1.6.
A dekarbonizáció ütemének drámai felgyorsítása miatt, amelyet az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag eredményez főként a gépjárműiparban, további forrásokra lesz szükség – például egy kibővített Igazságos Átmenet Alap (IÁA) keretében – a kibocsátáscsökkentő intézkedések társadalmi következményeinek kezeléséhez a gépjárműipari ellátási láncoktól függő régiókban. 1.7.
Az EGSZB ismételten kéri a foglalkoztatottak képesítésével, átképzésével és képzésével kapcsolatos helyzet felmérését, valamint naprakész elemzést szorgalmaz a tekintetben, hogy mely területeken van szükség (további) fellépésekre ahhoz, hogy a szerkezetváltásra való tekintettel tovább lehessen fejleszteni a gépjárműiparban dolgozók készségeit és képzettségét (4).
Az EGSZB megismétli, hogy e szempontokat be kell építeni a javasolt szabályozó és nyomonkövetési rendelkezésekbe. 1.8.
Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az átmenet támogatásához szükséges töltőinfrastruktúra hiányában a csökkentési célokat nehéz lesz elérni.
A töltőinfrastruktúrát ott kell kiépíteni, ahol az emberek laknak, dolgoznak és mindennapi tevékenységüket végzik. 1.9.
A megújuló és az alacsony kibocsátású üzemanyagok, valamint az e-üzemanyagok bizonyos szerepet játszhatnak a közúti közlekedés dekarbonizálásában, különösen a meglévő járműállomány és a nehezen villamosítható részek esetében, de szigorú fenntarthatósági előírásokat kell alkalmazni.
2.
A javaslat háttere 2.1.
Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény (5) egy új uniós növekedési stratégiát hirdetett, amelynek célja, hogy az EU-t egy modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező, méltányos és virágzó társadalommá alakítsa át.
A közlemény újra megerősíti az Európai Bizottság ambícióját, amely az éghajlatvédelmi törekvések fokozására irányul, valamint annak elérésére, hogy 2050-re Európa legyen az első klímasemleges kontinens. 2.2.
Ezt a célkitűzést a „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” (6) című közlemény tartalmazza. 2.3.
Egy átfogó hatásvizsgálat alapján az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozásáról szóló európai bizottsági közlemény (7) azt javasolta, hogy fokozzák az uniós ambíciókat, és terjesszenek elő egy átfogó tervet az Európai Unió 2030-ra elérendő kötelező célértékének legalább 55 %-os nettó kibocsátáscsökkentésre való, felelős módon történő növeléséhez.
A 2030-as cél összhangban áll a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésével, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése jóval 2 oC alatt maradjon, és erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy az 1,5 oC maradjon.
Az Európai Tanács 2020. decemberi ülésén jóváhagyta a 2030-ra vonatkozó új uniós kötelező érvényű célértéket (8).
A 2030-ra vonatkozó ambiciózusabb célok elérésének érdekében az Európai Bizottság felülvizsgálta a jelenleg érvényben lévő klíma- és energiaügyi jogszabályokat, amelyek várhatóan 2030-ra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csak 40 %-os, 2050-re pedig 60 %-os csökkentését eredményezik.
(2) (3) (4) (5) (6) (7) (8)
HL C 227., 2018.6.28., 52. o.
A EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az EU mobilitási stratégiája és az uniós ipari értékláncok: a gépjárműipari ökoszisztémák megközelítése (saját kezdeményezésű vélemény), 1.3 pont (HL C 105., 2022.3.4., 26. o..).
HL C 227., 2018.6.28., 52. o., 1.6. és 4.13. pont.
COM(2019) 640 final.
COM(2018) 773 final.
COM (2020) 562 final.
Az Európai Tanács 2020. december 10–11-i következtetései, EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.