C 194/46
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.5.12.
1.12.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy paktumot a legkülső régiókbeli hatásköréről, ahogyan azt számos ipari ökoszisztéma esetében tette.
1.12.1.
A legkülső régiók ökológiai átállása csak akkor lehet sikeres, ha e régiók rendelkeznek a versenyképességük fenntartásához szükséges szakképzett munkaerővel.
Az oktatás és a képzés központi szerepet játszik a tudatosság növelésében és a zöld gazdasághoz szükséges készségek fejlesztésében az olyan eszközök révén, mint az Erasmus+ környezetvédelmi ága és az „Oktatás az éghajlatért” koalíció.
A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programmal az Európai Bizottság kiemelt intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy felvértezze az embereket a zöld és digitális átálláshoz szükséges megfelelő készségekkel.
A program keretében az Európai Bizottság valamennyi ipari ökoszisztémában elősegíti az átképzésre és továbbképzésre vonatkozó kötelezettségvállalások kidolgozását is.
A legkülső régiókat egy külön munkaprogram létrehozásával teljes mértékben be kell vonni az Európai Bizottság e kiemelt kezdeményezéseibe.
1.12.2.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza a legkülső régiókban tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló erőfeszítéseket, mivel a Covid19-világjárvány hatással volt az egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló erőfeszítésekre.
A legkülső régiók tartós egyenlőtlenségektől sújtott régióknak számítanak.
A „központ” és a „periféria” fogalmának értelmezései némi magyarázatot adnak a javak eloszlására egy olyan gazdaságban, ahol a viszonyok gyakran kiegyensúlyozatlanok.
A gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése az EU egyik fő célkitűzése. 1.13.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a helyreállítási folyamat során tartsa tiszteletben a társadalmi igényeket, ugyanakkor regionális szinten maradjon egységes és kiegyensúlyozott.
Fontosnak tartja kiemelni, hogy egy régiót egészében kell értékelni, hogy egyedi megoldásokat lehessen találni.
1.13.1.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a digitális hozzáférés biztosítása érdekében a legkülső régiókban.
A digitális technológiához való megbízható hozzáférés általános biztosításának és a kapcsolódó erőforrások hatékony felhasználásának képtelensége másoknál jobban súlyosbítja az egyenlőtlenségeket.
A már meglévő digitális szakadékok azonban tovább nőttek, a világjárvány pedig tovább súlyosbított bizonyos egyenlőtlenségeket, egyeseket hátrahagyva, miközben a digitalizáció egyre gyorsabb ütemben halad.
A foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a közszolgáltatások minden bizonnyal egyre nagyobb mértékben függnek majd a digitális technológiáktól.
1.13.2.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen folyamatos erőfeszítéseket a kutatás és az innováció területén, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy ki lehessen aknázni a legkülső régióknak az óceánokhoz, a tengerekhez és a tengeri erőforrásokhoz kapcsolódó sajátosságaiból fakadó valamennyi lehetőséget, mivel ezek nagy potenciállal rendelkeznek a gazdaságok fellendítésére, a minőségi munkahelyek teremtésére és az emberek jólétének biztosítására vonatkozóan.
Ez a vállalkozások széles körét érinti, méretüktől függetlenül.
Mind a hagyományos tevékenységek fejlesztése, mind pedig az új piaci lehetőségek megteremtése szempontjából döntő fontosságú, mivel a fiatalok számára is vonzó lehetőségeket biztosítana. 1.14.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a legkülső régiókra vonatkozó következő operatív programokba építsen be egy nagyszabású vízellátási és szennyvízelvezetési projektet.
Ezeket a nagyprojekteket közvetlenül az Európai Bizottságnak kellene irányítania.
A nagyobb projektek jelentős, 50 millió euro egységértéket meghaladó beruházásokat mozgósítanak, és az uniós kohéziós politikai alapokból részesülnek támogatásban.
A jobb infrastruktúra, munkahelyek, egészségesebb környezet és új üzleti lehetőségek megteremtésével közvetlenül a tagállamok és polgáraik javát szolgálják.
1.14.1.
A Franciaországhoz tartozó legkülső régiókban nem lehet ivóvízhez jutni és gyakran nincs működő szennyvízelvezetés.
A biztonságos ivóvízellátáshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez való jog elválaszthatatlanul kapcsolódik az élethez és az emberi méltósághoz való joghoz, valamint a megfelelő életszínvonal biztosításához. 1.15.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy aktualizálja a legkülső régiók bevándorlással kapcsolatos helyzetéről készített elemzésekről szóló közleményét.
A migráció területén a területek közötti együttműködést szorgalmazza, valamint az új európai migrációs paktum végrehajtását sürgeti, amely egy „kötelező szolidaritási mechanizmus” végrehajtását teszi lehetővé a „migrációs nyomás” miatt. 2.
Általános megjegyzések 2.1.
A több földrajzi térségben fekvő legkülső régiók több kontinens peremén biztosítanak az Uniónak geostratégiai, gazdasági, kulturális jelenlétet és egyedülálló előnyöket.
Ezeknek az előnyöknek megvan a belső értékük, és természetes támaszai az EU harmadik országokkal való együttműködésének, beleértve a földrajzi területükön kívüli együttműködéseket is.
Hozzájárulnak az Unió nemzetközi megítéléséhez, és olyan megvalósításra váró rendkívüli megoldási lehetőségek jellemzik őket, amelyekkel válaszolni lehet az EU-t érintő kihívásokra.
Az Európai Bizottság új közlemény elfogadását jelentette be a Tanács francia elnöksége idejére a Bizottság és ezen régiók közötti stratégiai partnerség frissítésére vonatkozóan. 2.2.
A beazonosított előnyök kiaknázása nagymértékben függ attól, hogy az EU mennyire tud valamennyi polgárával párbeszédet folytatni.
A civil társadalomnak segítenie kell tudatosítani a különböző szereplőkben (államok, régiók, helyi önkormányzatok, helyi közösségek, iskolák, vállalatok és magánszemélyek) annak fontosságát, hogy a legkülső régiók a fenntartható fejlődési célok elérésének felgyorsítása érdekében egy sor konkrét operatív intézkedést eredményezhetnek.
A hatások mérését több igényfajtára kell majd alkalmazni (halászat, mezőgazdaság és a modellek alakulása; kultúra és az ágazat kihasználása; foglalkoztatás és szakképzés; oktatás és a fiatalok mobilitása; vállalkozásfejlesztés; környezetvédelem, energiaforrások és éghajlati kihívások; bevándorlás).