FI
12.5.2022
Euroopan unionin virallinen lehti
C 194/85
yhteydessä 17,5 miljardin euron osoittamisesta kyseiseen rahastoon.
Koska 55-valmiuspaketti edellyttää vähähiilistämisen huomattavaa nopeuttamista varsinkin autoteollisuudessa, sellaisilla alueilla, jotka ovat riippuvaisia autoteollisuuden toimitusketjuista, tarvitaan lisäresursseja päästövähennystoimenpiteiden sosiaalisten seurausten lievittämiseksi.
4.
Erityistä 4.1 ETSK korostaa, että ajoneuvokantaa koskevat rajoitukset antavat alan teknologisille muutoksille erittäin voimakkaan sysäyksen, jolla on tehokas vaikutus.
Euroopan autoteollisuus on aloittanut siirtymisen kohti päästöttömiä ajoneuvoja pitkälti juuri tällaisen sääntelyn kannustamana.
Ajoneuvokantaa koskevien rajoitusten kiristäminen auttaa varmistamaan, että Euroopasta voi tulla ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä.
4.2 ETSK yhtyy siihen näkemykseen, että Euroopan unionissa olisi voitava saavuttaa uusien henkilö- ja pakettiautojen rekisteröinnin kautta 100 prosentin vähennys EU:n koko ajoneuvokannan päästöissä vuoteen 2035 mennessä.
Komitea huomauttaa, että tämä tavoite voidaan saavuttaa vain, jos kaikki puite-edellytykset muodostavat saumattoman kokonaisuuden ja asiakkaat (kaikkialla Euroopan unionissa) saadaan siirtymään päästöttömiin ajoneuvoihin.
Siksi on tärkeää rakentaa tarvittavaa latausinfrastruktuuria kaikkialle sinne, missä ihmiset asuvat, työskentelevät ja hoitavat päivittäisiä askareitaan, ja pitää lisäksi huoli siitä, että se on helppokäyttöistä.
4.3 ETSK kannattaa ehdotettua tavoitetta vähentää EU:n ajoneuvokannan hiilidioksidipäästöjä uusien henkilöautojen osalta 55 prosentilla (verrattuna vuoden 2021 tavoitteeseen) vuodesta 2030 alkaen.
Komitea huomauttaa, että asiaan liittyvät autoteollisuuden tuotanto- ja kehityssyklit huomioon ottaen alan on tehtävä tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat päätökset nyt.
4.4 ETSK kannattaa yleisesti myös kevyitä hyötyajoneuvoja koskevaa 50 prosentin vähennystavoitetta mutta kiinnittää huomiota sekä näiden ajoneuvojen erityiseen tuotanto- ja kehityssykliin että niiden tyypilliseen käyttöön.
Komitea on huolissaan siitä, että ilman siirtymää tukevaa latausinfrastruktuuria vähennystavoitteita on vaikea saavuttaa.
Tämän vuoksi on ehkä asetettava lisäehtoja.
4.5 ETSK toistaa vuonna 2018 esittämänsä kehotuksen siitä, että (alun perin vuodelle 2024 kaavaillussa) voimassa olevan asetuksen väliarvioinnissa tulee selvittää, mitä on saatu aikaan työntekijöiden pätevyyksien, uudelleenkoulutuksen ja koulutuksen hyväksi, ja esittää ajantasainen analyysi siitä, millä aloilla on tarvetta (lisä)toimiin autoteollisuuden työntekijöiden osaamisen ja pätevyyksien kehittämiseksi edelleen rakennemuutosta varten (26).
Komitea tähdentää, että nämä näkökohdat olisi otettava huomioon ehdotettavissa hallintoa ja seurantaa koskevissa säännöksissä, joiden tulee perustua todellisissa ajo-olosuhteissa tehtäviin päästötesteihin.
4.6 Hiilidioksidipäästönormeja koskevan asetuksen tarkistamisen lähtökohtana on oltava teknologianeutraalius, mutta on myös pidettävä mielessä, että kaikki vaihtoehdot eivät ole kovin energiatehokkaita.
Vaikka sähköistäminen on selvästikin ensisijainen vaihtoehto tieliikenteen vähähiilistämiseksi, se ei ehkä ole tarkoituksenmukaisin valinta raskaammassa liikenteessä tai pitkillä matkoilla.
Kuten Euroopan komissio korostaa vuonna 2018 antamassaan tiedonannossa ”Puhdas maapallo kaikille”, on harkittava laajasti erilaisia teknologioita ja EU:n lähestymistavan on oltava teknologianeutraali.
Akuilla, vedyllä, kehittyneillä biopolttoaineilla, biometaanilla ja nestemäisillä e-polttoaineilla on oma roolinsa liikennejärjestelmän hiilestä irtautumisessa.
ETSK kannattaa teknologianeutraaliuden periaatetta ja korostaa tarvetta säilyttää liikenneyhdistelmässä kaikki käyttövoimamuodot, jotka täyttävät vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaiset hiilidioksidi- ja päästönormit.
4.7 Kuten aiemmassakin lausunnossaan (27), ETSK huomauttaa, että ehdotetussa asetuksessa valitun pakoputkipäästöihin perustuvan lähestymistavan rinnalle tarvitaan sen kaikista eduista huolimatta myös muita politiikkavälineitä.
55-valmiuspaketin puitteissa on otettava huomioon koko elinkaari ja vältettävä sellaista tieliikenteen sähköistämistä, joka johtaa päästöjen siirtymiseen kohti arvoketjun alkupäätä.
EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistuksen ja uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin yhteydessä on varmistettava, että tieliikenteen sähköistäminen ja sähköntuotannon irrottaminen hiilestä tapahtuvat samassa tahdissa.
4.8 Eri teknologioiden nykyiset käyttömäärät osoittavat, että lataushybriditeknologia voi toimia ensi vaiheen ja siirtymäkauden teknologiana, joka auttaa saavuttamaan liikennealan ilmastotavoitteet.
On kuitenkin pidettävä huoli siitä, että hybridiajoneuvoja käytetään useimmiten pelkästään sähköllä ja ladataan usein.
Vastareaktiona yhä laajempaan keskusteluun ladattavien hybridiautojen harhaanjohtavista merkinnöistä olisi ryhdyttävä nopeasti toimenpiteisiin sähköllä ajettujen matkojen osuuden lisäämiseksi.
Tällaisia voisivat olla esimerkiksi seuraavat:
(26) (27)
EUVL C 227, 28.6.2018, s.
52, kohdat 1.6 ja 4.13.
EUVL C 227, 28.6.2018, s.
52.