12.5.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 194/85
ülemineku fondile 17,5 miljardit eurot.
Tänu paketiga „Eesmärk 55“ kaasnevale CO2 vähendamise tempo märkimisväärsele kiirenemisele, peamiselt autotööstuses, on vaja lisavahendeid toimetulekuks heitmete vähendamise meetmete sotsiaalsete tagajärgedega piirkondades, mis sõltuvad autotööstuse väärtusahelatest.
4.
Konkreetsed märkused 4.1.
Komitee rõhutab, et sõidukipargile seatud piirangud annavad väga tugeva ja tõhusa tõuke tehnoloogilisteks muutusteks kõnealuses sektoris.
Euroopa autotööstus on jõudnud heiteta sõidukite teele suuresti tänu sellele regulatiivsele impulsile.
Ambitsioonikamad piirangud sõidukipargile aitavad tagada, et Euroopast saaks 2050. aastaks esimene kliimaneutraalne maailmajagu.
4.2.
Komitee jagab seisukohta, et ELis registreeritud uued sõiduautod ja kaubikud peaksid võimaldama vähendada ELi sõidukipargi heitkoguseid 2035. aastaks 100 % võrra.
Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et seda vähendamiseesmärki on võimalik saavutada ainult siis, kui kõik raamtingimused on omavahel optimaalselt seotud ning tarbijaid (kogu Euroopa Liidus) on võimalik veenda heiteta sõidukitele üle minema.
Seetõttu on oluline võtta kasutusele vajalik laadimistaristu kohtades, kus inimesed elavad, töötavad ja tegelevad oma igapäevaste toimetustega, tagades samal ajal, et see laadimistaristu on neile mugav.
4.3.
Komitee toetab kogu ELi sõidukiparki hõlmavat kavandatud eesmärki vähendada 2030. aastaks uute sõiduautode CO2 heidet 55 % võrra (võrreldes 2021. aasta eesmärgiga).
Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades autotööstuse erilisi tootmis- ja arendustsükleid, on selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud autotööstust puudutavad otsused tarvis teha koheselt.
4.4.
Komitee toetab üldjoontes ka 50 % vähendamise eesmärki väikeste tarbesõidukite puhul, kuid juhib tähelepanu nende sõidukite erilisele tootmis- ja arendustsüklile ning tüüpilisele kasutamisele.
Komitee väljendab muret, et vähendamiseesmärkide saavutamine on keeruline, kui puudub toimiv laadimistaristu ülemineku toetamiseks, ning seega võib vaja minna lisakriteeriume.
4.5.
Komitee toonitab veel kord oma üleskutset praeguse määruse vahehindamiseks (algselt kavas 2024. aastal), et teha kokkuvõte töötajate kvalifikatsiooni, ümberõppe ja koolitamise olukorrast ning viia läbi ajakohastatud analüüs selle kohta, millistes valdkondades on vaja (täiendavalt) tegutseda, et täiustada autotööstuse töötajate pädevusi ja oskusi struktuurse ülemineku tarvis (26).
Komitee kordab, et need aspektid tuleks lisada kavandatud juhtimis- ja järelevalvesätetesse, mis peavad põhinema tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste mõõtmisel.
4.6.
CO2 heite normide määruse läbivaatamine peab põhinema tehnoloogianeutraalsusel, pidades samas silmas, et kõik võimalused ei paku kõrget energiatõhusust.
Kuigi elektrifitseerimine on selgelt parim valik maanteetranspordi CO2 heite vähendamiseks, ei pruugi see olla kõige asjakohasem valik raskemate või kaugtranspordiveokite puhul.
Nagu rõhutas Euroopa Komisjon oma 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks“, tuleb kaaluda mitmesuguseid tehnoloogiaid ja ELi lähenemisviis peab põhinema tehnoloogianeutraalsusel.
Akudel, vesinikul, täiustatud biokütustel, biometaanil ja sünteetilistel kütustel on kõigil oma osa transpordisüsteemi CO2 heite vähendamisel.
Komitee toetab tehnoloogianeu­ traalsuse põhimõtet ja rõhutab vajadust hoida liikuvuse liikide jaotuses kõik jõuseadmed, mis vastavad rohelise kokkuleppe kohastele CO2 ja heitenormidele. 4.7.
Kooskõlas oma varasema arvamusega (27) märgib komitee, et hoolimata kõigist eelistest tuleb määruse eelnõus valitud nn summutitoru lähenemisviisi täiendada muude poliitikavahenditega.
Pakett „Eesmärk 55“ peab tagama olelusringipõhise mõtteviisi ja vältima seda, et maanteetranspordi elektrifitseerimine toob kaasa heitkoguste nihkumise väärtusahela varasematesse etappidesse.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamine ja taastuvenergia direktiiv peavad tagama, et maanteetranspordi elektrifitseerimine ja elektri tootmise CO2heite vähendamine leiavad aset samas tempos.
4.8.
Praegune vastuvõtt turul näitab, et pistikhübriidtehnoloogia võib toimida sisenemis- ja üleminekutehnoloogiana, et aidata saavutada kliimaeesmärke transpordisektoris.
Siiski tuleb tagada, et hübriidsõidukeid kasutataks enamasti üksnes elektrirežiimis, neid sageli laadides.
Selleks, et võidelda kasvava aruteluga pistikühendusega hübriidsõidukite eksitava märgistamise üle, tuleks kiiresti võtta meetmeid „elektrireiside“ osakaalu suurendamiseks, sealhulgas:
(26) (27)
ELT C 227, 28.6.2018, lk 52, punktid 1.6 ja 4.13.
ELT C 227, 28.6.2018, lk 52.