C 194/46
ET
Euroopa Liidu Teataja
12.5.2022
1.12.
Komitee kutsub komisjoni üles looma äärepoolseimates piirkondades oskuste pakti, nagu on tehtud mitme tööstusökosüsteemi puhul.
1.12.1.
Äärepoolseimate piirkondade ökoloogiline üleminek on edukas ainult siis, kui neil on kvalifitseeritud tööjõud, mida nad konkurentsis püsimiseks vajavad.
Haridusel ja koolitusel on keskne roll rohemajandusalase teadlikkuse suurendamisel ja oskuste edendamisel selliste vahendite kaudu nagu programmi „Erasmus+“ keskkonnahoidlik tegevussuund ja kliimaalast haridust edendav koalitsioon.
Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskavaga võtab komisjon juhtalgatusi, et anda inimestele rohe- ja digipöördeks vajalikud oskused.
Tegevuskava raames võimaldab komisjon ka ümberõppele ja oskuste täiendamisele keskendumist kõigis tööstusökosüsteemides.
Äärepoolseimad piirkonnad tuleb täielikult integreerida neisse komisjoni juhtalgatustesse konkreetse tööprogrammi loomise kaudu.
1.12.2.
Komitee kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi ebavõrdsuse vähendamiseks äärepoolseimates piirkondades, kuna COVID-19 pandeemia on ebavõrdsuse vähendamise püüdeid mõjutanud.
Äärepoolseimateks piirkondadeks loetakse piirkondi, mida iseloomustavad püsivad ebavõrdsused.
Keskuse ja perifeeria mõiste tõlgendused pakuvad mõningast seletust jõukuse jaotumisele majanduses, kus suhted on sageli tasakaalust väljas.
Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine on üks ELi peamisi eesmärke. 1.13.
Komitee kutsub komisjoni üles tagama sotsiaalsete vajaduste arvessevõtmise taastumisprotsessis, säilitades samal ajal piirkondlikul tasandil ühtsuse ja tasakaalu.
Samuti rõhutab komitee vajadust hinnata kohandatud lahenduste leidmiseks piirkonda tervikuna.
1.13.1.
Komitee kutsub komisjoni üles võtma meetmeid digitaalse juurdepääsu tagamiseks äärepoolseimates piirkondades.
Suutmatus tagada laialdane ja usaldusväärne juurdepääs digitehnoloogiale ja sellega seotud ressursside tõhusale kasutamisele suurendab seal ebavõrdsust rohkem kui mujal.
Ent juba olemasolev digitaalne lõhe on laienenud ja pandeemia on süvendanud mõningaid erinevusi, jättes osa inimesi kiirenevast digiüleminekust kõrvale.
Töö, haridus, tervishoid ja avalikud teenused muutuvad kindlasti digitehnoloogiast üha enam sõltuvaks.
1.13.2.
Komitee kutsub komisjoni üles tegema pidevaid jõupingutusi teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, mis on väga olulised selleks, et kasutada ära ja prioriseerida äärepoolseimate piirkondade eripäradest tulenevaid kõiki võimalusi, mis on seotud ookeanide, merede ja mereressurssidega, kuna neil on suur potentsiaal elavdada majandust, luua kvaliteetseid töökohti ja tagada inimeste heaolu.
See puudutab paljusid väga erineva suurusega ettevõtteid ning on oluline nii selleks, et arendada traditsioonilisi tegevusi kui ka luua uusi turuvõimalusi, mis aitaks ka noori ligi meelitada. 1.14.
Komitee kutsub komisjoni üles käivitama äärepoolseimate piirkondade tulevastes rakenduskavades ulatusliku veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu projekti.
Neid suurprojekte peaks haldama Euroopa Komisjon otse.
Suurprojektidesse kaasatakse suuremahulisi investeeringuid, mille ühiku väärtus on üle 50 miljoni euro ja mida toetatakse ELi ühtekuuluvuspoliitika fondidest.
Need toovad otsest kasu liikmesriikidele ja nende kodanikele, pakkudes paremat taristut ja uusi töökohtasid, luues tervislikuma keskkonna ja avades uusi ärivõimalusi.
1.14.1.
Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ei ole inimestel juurdepääsu joogiveele ja sealne kanalisatsiooni­ süsteem on sageli puudulik.
Puhta joogivee ning kanalisatsiooni kättesaadavus on lahutamatult seotud õigusega elule ja inimväärikusele ning piisava elatustaseme vajadusega. 1.15.
Komitee kutsub komisjoni üles ajakohastama oma teatist analüüside kohta, mis on tehtud äärepoolseimate piirkondade sisserände olukorra kohta.
Komitee nõuab piirkondadevahelist rändealast koostööd ja kutsub üles rakendama uut Euroopa rändepakti, mis võimaldab rändesurve korral võtta kasutusele kohustusliku solidaarsusmehhanismi. 2.
Üldised märkused 2.1.
Erinevas geograafilises asukohas paiknevad äärepoolseimad piirkonnad annavad Euroopale geostrateegilise, majandusliku ja kultuurilise positsiooni mitme mandri piiril ning ainulaadseid võimalusi.
Neil võimalustel on sisemine lisaväärtus ja nad toetavad loomulikul teel ELi koostööd kolmandate riikidega, sealhulgas väljaspool oma geograafilist piirkonda.
Need tugevdavad Euroopa rahvusvahelist haaret ja pakuvad ainulaadset potentsiaali ELi ees seisvate probleemide lahendamiseks.
Euroopa Komisjon on teatanud, et Prantsusmaa eesistumise ajal võetakse vastu uus teatis, mis käsitleb komisjoni strateegilise partnerluse ajakohastamist nende piirkondadega. 2.2.
Tuvastatud eeliste maksimaalne ärakasutamine sõltub suurel määral ELi suutlikkusest pidada dialoogi kõigi oma kodanikega.
Kodanikuühiskond peab aitama suurendada erinevate osalejate (riigid, piirkonnad, kohalikud omavalitsused, kohalikud kogukonnad, koolid, ettevõtted ja üksikisikud) teadlikkust sellest, et äärepoolseimad piirkonnad võivad aidata levitada konkreetseid operatiivmeetmeid, selleks et kiirendada kestliku arengu eesmärkide rakendamist.
Mõju mõõdetaks mitut tüüpi vajaduste puhul (kalandus, põllumajandus ja muutuvad mudelid; kultuur ja kultuurivaldkonna edendamine; tööhõive ja koolitus; haridus ja noorte liikuvus; ettevõtluse areng; keskkond, energia ja kliimaprobleemid; sisseränne).