12.5.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 194/85
for Retfærdig Omstilling.
Den drastiske intensivering af dekarboniseringen, som Fit for 55-pakken indebærer — primært i bilindustrien — gør, at der er brug for yderligere ressourcer til at håndtere de sociale konsekvenser af foranstaltningerne til reduktion af emissioner i regioner, der er afhængige af bilindustriens værdikæder.
4.
Særlige bemærkninger 4.1.
EØSU understreger, at grænser for en hel bilpark giver industrien et stærkt og effektivt incitament til at skabe teknologiske ændringer.
Det er især på grund af dette lovgivningsmæssige skub, at den europæiske bilindustri er begyndt at bevæge sig i retning af emissionsfrie køretøjer.
Mere ambitiøse samlede grænser for bilparken vil være med til at sikre, at Europa kan blive det første klimaneutrale kontinent inden 2050.
4.2.
EØSU er enig i, at nye registreringer af biler og varevogne i EU bør gøre det muligt at nedbringe emissionerne fra EU's bilpark med 100 % inden 2035.
EØSU påpeger, at dette reduktionsmål kun kan nås, hvis alle rammebetingelser er optimalt indbyrdes forbundne, og hvis kunderne (i hele EU) kan overtales til at skifte til nulemissionskøretøjer.
Det er derfor vigtigt at udbygge den nødvendige ladeinfrastruktur der, hvor folk bor, arbejder og udfører deres daglige aktiviteter, samtidig med at man sikrer sig, at denne ladeinfrastruktur er praktisk for dem.
4.3.
EØSU støtter de foreslåede CO2-emissionsreduktionsmål for EU's park af nye personbiler på 55 % (i forhold til 2021-målet) fra 2030.
EØSU påpeger, at de nødvendige beslutninger i bilindustrien med henblik på at nå dette mål skal tages nu i betragtning af de specifikke produktions- og udviklingscyklusser.
4.4.
EØSU støtter overordnet set reduktionsmålet på 50 % for lette erhvervskøretøjer, men henleder opmærksomheden på såvel den specifikke produktions- og udviklingscyklus som den typiske brug af disse køretøjer.
EØSU er bekymret over, at det kan blive vanskeligt at nå reduktionsmålene, medmindre man indfører den ladeinfrastruktur, der skal til for at støtte omstillingen, og at der således kan være behov for yderligere kriterier.
4.5.
EØSU gentager sin opfordring fra 2018 til, at midtvejsevalueringen af den nuværende forordning (som oprindeligt skulle være færdig i 2024) skal indeholde en statusrapport over arbejdstagernes kvalifikationer, omskoling og uddannelse samt en opdateret analyse af, hvor der er behov for (yderligere) handling for at videreudvikle bilindustriens arbejdstageres kompetencer og kvalifikationer, set i lyset af den strukturelle omstillingen (26).
EØSU gentager, at disse aspekter bør indgå i de foreslåede forvaltnings- og overvågningsbestemmelser, som skal være baseret på emissionstest under faktiske kørselsforhold.
4.6.
Revisionen af forordningen om CO2-standarder skal baseres på teknologineutralitet, samtidig med at der tages højde for, at det ikke er alle løsninger, der opfylder de høje krav til energieffektivitet.
Selv om elektrificeringen klart er den førende løsning for så vidt angår dekarbonisering af vejtransporten, er det ikke nødvendigvis den mest hensigtsmæssige løsning for tungere transportformer eller transport over store afstande.
Som Kommissionen fremhævede i sin meddelelse fra 2018 »En ren planet for alle«, så skal der overvejes en bred vifte af teknologier, og EU's tilgang skal baseres på teknologineutralitet.
Batterier, brint, avancerede biobrændstoffer, biometan og e-væsker spiller en afgørende rolle i dekarboniseringen af transportsystemet.
EØSU støtter princippet om »teknologineutralitet« og understreger, at det er nødvendigt at bevare alle drivlinjer, der opfylder CO2- og emissionsstandarderne i overensstemmelse med målsætningerne i den grønne pagt, i mobilitetsblandingen.
4.7.
EØSU bemærker i overensstemmelse med sin tidligere udtalelse (27), at den »udstødningsstrategi«, der er valgt i forslaget til forordning, på trods af alle fordelene skal suppleres med andre politiske instrumenter.
Fit for 55-pakken skal sikre en livscyklustilgang og forhindre, at elektrificeringen af vejtransporten fører til, at emissionerne føres tilbage til tidligere led i værdikæden.
Revisionen af EU's emissionshandelssystem og direktivet om vedvarende energi skal sikre, at elektrificeringen af vejtransport og dekarboniseringen af elproduktionen sker med samme hastighed.
4.8.
Den nuværende markedsudbredelse viser, at opladelige hybridbiler kan fungere som en indgangsport og overgangsteknologi, der bidrager med at opnå klimamålene i transportsektoren.
Det skal dog sikres, at hybridkøretøjer bruges i ren elektrisk funktionsmåde størstedelen af tiden og oplades hyppigt.
For at imødegå den stigende debat om vildledende mærkning af opladelige hybridbiler bør der hurtigt træffes foranstaltninger for at fremme andelen af »elektriske ture«.
Det indebærer bl.a. at:
(26) (27)
EUT C 227 af 28.6.2018, s.
52, punkt 1.6 og 4.13.
EUT C 227 af 28.6.2018, s.
52.