C 194/82
DA
Den Europæiske Unions Tidende
12.5.2022
1.3.
EØSU understreger, at grænser for en hel bilpark giver industrien et stærkt og effektivt incitament til at skabe teknologiske ændringer.
EØSU bemærker i overensstemmelse med sin tidligere udtalelse (2), at selv om der er mange fordele, så skal tilgangen med måling ved udstødningsrøret suppleres med yderligere politiske instrumenter.
Fit for 55-pakken skal sikre en livscyklustilgang og forhindre, at elektrificeringen af vejtransporten fører til, at emissionerne føres tilbage til tidligere led i værdikæden.
1.4.
EØSU understreger på det kraftigste, at individuel mobilitet skal være tilgængelig og til at betale for alle, især for pendlere uden adgang til god offentlig transport eller andre mobilitetsløsninger (3).
1.5.
Bilindustrien har strategisk betydning for den europæiske økonomi.
Bilproduktion (montering og leverandører) beskæftiger 2,6 mio.
arbejdstagere og skaber 900 000 job i forsyningsindustrierne, hvilket tilsammen udgør 11,6 % af EU's beskæftigelse inden for produktion.
1.6.
Den drastiske intensivering af dekarboniseringen, som Fit for 55-pakken indebærer — primært i bilindustrien — gør, at der er brug for yderligere ressourcer, f.eks. i form af en udvidet fond for retfærdig omstilling, for at håndtere de sociale konsekvenser af foranstaltningerne til reduktion af emissioner i regioner, der er afhængige af bilindustriens værdikæder.
1.7.
EØSU opfordrer igen til, at der indføres en evaluering, som indeholder en statusrapport over arbejdstagernes kvalifikationer, omskoling og uddannelse samt en opdateret analyse af de områder, hvor der er behov for (yderligere) handling for at videreudvikle bilindustriens arbejdstageres kompetencer og kvalifikationer i lyset af den strukturelle omstillingen (4).
EØSU gentager, at disse aspekter bør medtages i de foreslåede forvaltnings- og overvågningsbestemmelser.
1.8.
EØSU er bekymret for, at det bliver vanskeligt at nå reduktionsmålene, medmindre man indfører den ladeinfrastruktur, der er nødvendig for at støtte omstillingen.
Ladeinfrastrukturen skal indføres der, hvor folk bor, arbejder og udfører deres daglige aktiviteter.
1.9.
Vedvarende og kulstoffattige brændstoffer samt e-brændstoffer kan muligvis spille en vis rolle i dekarboniseringen af vejtransporten, især for den eksisterende vognpark og for dele, der er vanskelige at elektrificere, men det kræver solide bæredygtighedsstandarder.
2.
Baggrund for forslaget 2.1.
Med meddelelsen om den europæiske grønne pagt (5) iværksatte Kommissionen en ny vækststrategi for EU med det formål at omdanne EU til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi.
Kommissionen bekræfter hermed sin ambition om at øge sine klimamål og gøre Europa til det første klimaneutrale kontinent inden 2050.
2.2.
Dette mål er fastsat i meddelelsen »En ren planet for alle — En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi« (6).
2.3.
På grundlag af en omfattende konsekvensanalyse foreslog Kommissionen i sin meddelelse Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 (7) at hæve EU's ambitionsniveau og fremlagde en omfattende plan om at øge EU's bindende mål for 2030 på en ansvarlig måde i retning mod nettoemissionsreduktioner på mindst 55 %.
2030-målet er i overensstemmelse med Parisaftalens mål om at holde den globale temperaturstigning klart under 2 oC og fortsætte indsatsen med at holde den på 1,5 oC.
Det Europæiske Råd godkendte EU's nye bindende 2030-mål på sit møde i december 2020 (8).
For at nå dette øgede ambitionsniveau for 2030 har Kommissionen revideret den nuværende klima- og energilovgivning, som forventes kun at reducere drivhusgasemissionerne med 40 % inden 2030 og med 60 % inden 2050.
(2) (3) (4) (5) (6) (7) (8)
EUT C 227 af 28.6.2018, s. 52.
EØSU's udtalelse om EU's mobilitetsstrategi og EU's industrielle værdikæder: en strategi for bilindustriens økosystemer (initiativudtalelse), punkt 1.3 (EUT C 105 af 4.3.2022, s. 26).
EUT C 227 af 28.6.2018, s.
52, punkt 1.6 og 4.13.
COM(2019) 640 final.
COM(2018) 773 final.
COM(2020) 562 final.
Det Europæiske Råds konklusioner fra 10.-11. december 2020 (EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8).