5.5.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 184/133 Torsdagen, 21 oktober 2021
Hållbar klimatfinansiering 70.
Europaparlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater är de största givarna av offentlig klimatfinansiering.
Parlamentet är medvetet om vikten av klimatfinansiering för klimatåtgärder eftersom många utvecklingsländer har villkorsbetingade nationellt fastställda bidrag, vars uppnående är beroende av ekonomiskt stöd.
Parlamentet välkomnar därför beslutet vid COP24 att fastställa ett ambitiösare mål från 2025 och framåt, utöver det nuvarande åtagandet att mobilisera 100 miljarder US-dollar per år från och med 2020, men uttrycker oro över att de utvecklade ländernas faktiska utfästelser fortfarande ligger långt under det gemensamma målet på 100 miljarder US-dollar per år och yrkar på att denna lucka ska täppas till.
Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att öka ansträngningarna för att mobilisera en internationell klimatfinansiering för utvecklingsländer och skapa en internationell färdplan som anger varje utvecklat lands rättvisa andel av det ekonomiska åtagandet på 100 miljarder US-dollar samt mekanismer för att säkerställa att åtagandena blir verklighet.
Parlamentet förväntar sig att tillväxtekonomierna från och med 2025 kommer att bidra till den i framtiden högre internationella klimatfinansieringen.
Parlamentet stöder därför inledandet av förhandlingar om ett nytt finansiellt mål för perioden efter 2025, där man utforskar en strategi med en målmatris med separata delmål, även för bidragsbaserad finansiering, som återspeglar de allt allvarligare konsekvenserna av klimatförändringarna och det brådskande behovet av att allt fler klimatåtgärder verkligen vidtas under detta årtionde. 71.
Europaparlamentet betonar att finansiella flöden är avgörande för anpassningen till klimatförändringarna.
Parlamentet betonar vikten av att det globala anpassningsmålet förverkligas och att ny omfattande finansiering mobiliseras för anpassningsåtgärder i utvecklingsländer.
Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att åta sig att avsevärt ytterligare öka den anpassningsfinansiering de bidrar med för att uppnå en balans mellan anpassnings- och begränsningsfinansiering, och då prioritera bidragsbaserad finansiering, och att ta fram lämpliga utfästelser att göra vid COP26. 72.
Europaparlamentet slår fast att inkomsterna från gränsjusteringsmekanismen för koldioxid skulle kunna användas till att öka klimatfinansieringen till utvecklingsländer, i synnerhet för anpassningsåtgärder, men även till att minska koldioxidintensiteten hos deras export liksom hos de av deras produkter som säljs inhemskt. 73.
Europaparlamentet inser att framsteg måste göras i frågan om förluster och skador, vilket innebär att ytterligare resurser bör mobiliseras till detta genom innovativa offentliga finansieringskällor inom ramen för Internationella Warszawamekanismen, och att EU bör stödja att COP26 ger Internationella Warszawamekanismens nya Action and Support Expert Group (ASEG) mandat att utforska och söka sådana källor. 74.
Europaparlamentet påpekar att covid-19-krisen återigen har visat att vi är beroende av varandra för att ta itu med globala utmaningar, och att den bör ses som en väckarklocka för mer ambitiösa och kollektiva åtgärder.
Parlamentet betonar behovet av att bygga upp motståndskraft genom att dra alla lärdomar som går från den nuvarande krisen när det gäller otillräcklig planering av akutsjukvård och bristfällig insatskapacitet i krissituationer.
Parlamentet varnar för att covid-19-krisen för utvecklingen bakåt när det gäller målen för hållbar utveckling, ökar den extrema fattigdomen i utvecklingsländerna och har förvärrat skuldsättningen.
Parlamentet understryker att man måste öka klimatfinansieringen avsevärt och skyndsamt hitta hållbara lösningar vad gäller skuldlättnader för utvecklingsländerna inom ramen för internationella forum om en global grön återhämtning ska underlättas. 75.
Europaparlamentet anser att det är väsentligt att de stora internationella finansinstituten snabbt antar och utvecklar en grön finansiering om en framgångsrik utfasning av fossila bränslen från världsekonomin ska uppnås.
Parlamentet erinrar om EIB:s roll såsom EU:s klimatbank och dess nyligen antagna färdplan för en klimatbank och uppdaterade energiutlåningspolitik.
Parlamentet uppmanar multilaterala utvecklingsbanker, även EIB, och institutioner för utvecklings­ finansiering att finansiera fler klimatinvesteringar, anpassa sina portföljer till Parisavtalet och stödja utvecklingsländers återhämtning från covid-19 på ett grönt, inkluderande och motståndskraftigt sätt.
Parlamentet framhåller behovet av att skapa plattformar och verktyg för att främja och utbyta bästa praxis för hållbar återhämtning och främja praktiskt samarbete för att bryta sambandet mellan utsläppen av växthusgaser och ekonomisk tillväxt och välstånd.
Parlamentet kräver att ett globalt avtal om principerna för hållbar finansiering, som omfattar IFRS-standarder för hållbarhetsredovisning, tas fram och får stöd. 76.
Europaparlamentet välkomnar att fonden för anpassning kommer att bidra till Parisavtalet.
Parlamentet inser att den här fonden är viktig för de samhällen som är mest utsatta för klimatförändringarna och konstaterar att fonden sedan 2010 anslagit över 830 miljoner US-dollar för projekt och program för anpassning till klimatförändringarna och för motståndskraft, bland annat över 120 konkreta lokaliserade projekt i de mest utsatta samhällena i utvecklingsländer på olika håll i världen.
Parlamentet betonar emellertid att detta belopp inte är tillräckligt och uppmanar givarländer att avsevärt öka sina bidrag till fonden för anpassning genom en mer förutsägbar och flerårig strategi.