5.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/25 sreda 20. oktobra 2021
91.
meni, da lahko nadaljnji razvoj in trajnostne inovacije na področju proizvodnje rastlinskih beljakovin in alternativnih virov beljakovin v EU, kot so insekti in alge, učinkovito prispevajo k reševanju številnih okoljskih in podnebnih izzivov, s katerimi se spoprijema kmetijstvo EU, ter preprečijo krčenje gozdov, izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo ekosistemov v državah zunaj EU in zmanjšajo trenutno odvisnosti Evrope na področju oskrbe z rastlinskimi beljakovinami; poziva Komisijo, naj na podlagi svojega poročila o razvoju rastlinskih beljakovin v Evropski uniji (COM(2018)0757) predstavi strategijo EU za prehod na beljakovine, ki bo zajemala povpraševanje in ponudbo, da bi podprla in spodbudila trajnostno proizvodnjo beljakovinskih rastlin, vključno z lokalno oskrbo s krmo in proizvodnjo hrane, okrepila samozadostnost EU ter zmanjšala svetovne okoljske in podnebne vplive; poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost od uvoza beljakovinskih rastlin iz tujine;
92. ponovno poziva, naj se splošna ocena tveganja EU uporablja za vso zakonodajo, da se prepreči, da bi bili potrošniki izpostavljeni nevarnim snovem v hrani;
93. opozarja, da so profili hranil, ki bi jih morali že zdavnaj uvesti, še vedno pomembni in potrebni za doseganje ciljev Uredbe (ES) št.
1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (72); pozdravlja napovedan zakonodajni predlog za določitev profilov hranil; poudarja, da se za trženje številnih živilskih proizvodov, vključno z nekaterimi, ki so namenjeni otrokom, še naprej uporabljajo zdravstvene in prehranske trditve, čeprav imajo ti proizvodi visoko vsebnost hranil, ki vzbujajo zaskrbljenost; poudarja, da je treba razviti trden nabor profilov hranil, da bi prepovedali uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev na živilih z visoko vsebnostjo maščob, sladkorjev in/ali soli; poziva, naj se posebna pozornost nameni hrani za otroke in drugim živilom za posebne namene;
94. priznava, da so mednarodni organi na področju javnega zdravja, kot je Svetovna zdravstvena organizacija, ugotovili, da so označbe hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže ključno orodje, ki potrošnikom pomaga pri bolj ozaveščeni, uravnoteženi in zdravi izbiri živil; poudarja, da bi moral sistem označevanja hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže, ki je skladen s prehranskimi smernicami in jih dopolnjuje, potrošnikom pomagati pri izbiri bolj zdravih živil, in sicer z zagotavljanjem razumljivih informacij o živilih, ki jih uživajo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo obvezna in usklajena označba hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže temeljila na trdnih in neodvisnih znanstvenih dokazih in preverjenem razumevanju potrošnikov ter bo na voljo vsem udeležencem na trgu, vključno z malimi in srednje velikimi nosilci dejavnosti, pri čemer se bo upoštevalo dodatno breme za nosilce živilske dejavnosti in sindikate; poleg tega poudarja, da bi morala označba vključevati razlago, ki bi zagotavljala pregledne, primerljive in usklajene informacije o proizvodu ter temeljila na enotnih referenčnih količinah ter tako omogočala lažjo primerjavo med proizvodi; poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva posebne značilnosti proizvodov z eno samo sestavino in proizvodov v okviru evropskih shem kakovosti (ZOP, ZGO, geografska označba itd.), zlasti nespremenljivost njihove sestave, hkrati pa poudarja, da bi morali premisleki v zvezi z morebitnimi izjemami temeljiti na znanstvenih utemeljitvah; poziva k vzpostavitvi digitalnega sistema za zagotavljanje dodatnih prostovoljnih informacij o živilskih proizvodih („Eu4healthyfood“) ter predlaga, da se te informacije potrošniku zagotavljajo v digitalni obliki z uporabo kode QR, do katerih potrošnik lahko enostavno dostopa;
95. ugotavlja, da lahko zdravi proizvodi, vključno s hrano, vsebujejo naravne ali sintetične sestavine, ki različno vplivajo na okolje in zdravje potrošnikov; poziva k uvedbi obveznih shem označevanja za zdrave proizvode, ki bi vključevale tudi navedbo sestavin sintetičnega izvora, kadar so pridobljene s kemično sintezo, zlasti če obstajajo naravni ustrezniki;
96.
poziva Komisijo, naj pripravi oceno spremenjenih navad potrošnikov, na primer pri spletnem nakupovanju živil;
97. pozdravlja pobudo Komisije, naj se označevanje porekla izboljša in zajame širši nabor proizvodov; ponovno poziva k obveznemu označevanju porekla; poudarja, da bi moralo biti to celovito in usklajeno ter zajemati vsa živila, gostinske storitve, restavracije in maloprodajo ter biti popolnoma preverljivo in sledljivo ter ne bi smelo ogrožati pravilnega delovanja notranjega trga; poudarja, da je treba uredbo o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (73) revidirati s poudarkom na mleku in mesu kot sestavinah; poziva Komisijo, naj popravi sedanjo prakso, ki dovoljuje, da se lahko proizvodi, katerih osnovne sestavine niso lokalno ali regionalno pridobljene, tržijo kot taki, če je poreklo takšnih osnovnih sestavin navedeno
(72) (73)
UL L 404, 30.12.2006, str. 9.
Uredba (EU) št.
1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).