5.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/139 četrtek 21. oktobra 2021
115. poudarja, da je treba več javnih in zasebnih naložb privabiti v raziskave, inovacije in uporabo novih trajnostnih tehnologij, tudi v delovno intenzivnih panogah, v potrebna nova infrastrukturna omrežja in projekte, ki prispevajo k ciljem evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma;
116. poudarja, kako pomembno je zagotoviti usklajenost in doslednost spodbud za podpiranje inovativnih tehnologij, da bi dosegli cilje za leti 2030 in 2050, pri čemer je treba upoštevati uporabo že zrelih tehnologij ter naložbe v nove tehnologije, ki jih je treba razviti, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti;
117. poudarja, da imajo lahko digitalne tehnologije pri podpiranju prehoda EU na zeleno gospodarstvo ključno vlogo; poudarja, da je za okrevanje EU treba oblikovati stabilen regulativni okvir in finančne spodbude tudi za zasebne akterje, da bi vzpostavili in zagotovili tržno usmerjen napredek na področju raziskav, inovacij in razvoja trajnostnih tehnologij;
118. poudarja, da je digitalizacija eden od ključnih dejavnikov povezovanja energetskih sistemov, saj lahko omogoči dinamične in medsebojno povezane tokove med nosilci energije ter medsebojno povezanost bolj raznolikih trgov, poleg tega pa lahko zagotovi potrebne podatke za uskladitev ponudbe in povpraševanja; poudarja potencial digitalnih tehnologij za povečanje energetske učinkovitosti in s tem zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov; opozarja, da Komisija ocenjuje, da okoljski odtis sektorja IKT predstavlja med 5 % in 9 % svetovne porabe električne energije in več kot 2 % svetovnih emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi lahko po podatkih iz študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije o umetni inteligenci iz leta 2018 podatkovni centri in prenos podatkov predstavljali med 3 % in 4 % celotne porabe električne energije v Uniji; opozarja, da Komisija pričakuje, da se bo v obdobju 2018–2030 poraba podatkovnih centrov povečala za 28 %; opozarja, da 47 % emisij ogljika iz digitalnega sektorja izhaja iz potrošniške opreme, kot so računalniki, pametni telefoni, tablični računalniki in drugi izdelki z omrežno povezavo; zato poziva k ukrepom za zmanjšanje ogljičnega odtisa sektorja IKT, in sicer z učinkovito rabo energije in virov, ter ponovno opozarja na cilj, da bi bili podatkovni centri podnebno nevtralni in energetsko visoko učinkoviti najpozneje do leta 2030, kot je navedeno v digitalni strategiji;
119. opozarja, da je prispevek raziskav in inovacij pomemben za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in ciljev evropskega zelenega dogovora; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskave in inovacije ter splošno povečanje unijskih in nacionalnih proračunskih sredstev, namenjenih raziskavam in inovacijam na področju trajnostnih in varnih energetskih tehnologij in inovacij; poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnji podpori tehnologij in inovativnih rešitev, ki bodo prispevale k integriranemu energetskemu sistemu, ki bo skladen s podnebnimi cilji, tudi tam, kjer ima Evropa vodilno vlogo v svetu in domače vrednostne verige; meni, da je bistveno imeti ključne segmente vrednostnih verig energije iz obnovljivih virov v Uniji, da bi dosegli podnebne cilje in Evropejcem zagotovili znatne gospodarske koristi, ter poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bi podprli vlogo elementov iz Evrope v dobavni verigi sistemov obnovljivih virov energije in v zakonodaji na tem področju;
Podnebne spremembe in razvoj
120.
meni, da je konferenca COP26 priložnost za obnovitev prizadevanj za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 13 (podnebni ukrepi); meni, da mora Agenda 2030 delovati kot načrt za bolj zeleno, pravičnejšo in bolj trajnostno prihodnost;
121. poudarja, da je pri podnebnih ukrepih pomemben pristop, ki temelji na človekovih pravicah, da bi zagotovili, da se bodo pri vseh ukrepih spoštovale in podpirale človekove pravice vseh;
122. poziva pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), naj še naprej povečujejo ambicije za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v skladu s cilji iz Pariškega sporazuma ter naj vključijo razsežnost človekovih pravic v svoje nacionalno določene prispevke in v sporočilo o prilagajanju; poziva sekretariat konvencije, naj v sodelovanju z visoko komisarko OZN za človekove pravice oblikuje smernice za vključevanje varstva človekovih pravic v nacionalno določene prispevke in sporočilo o prilagajanju;
123. je seznanjen s številnimi dokazi o tem, da učinki podnebnih sprememb povzročajo in še poglabljajo pomanjkanje ključnih virov, kot so orna zemljišča, škodujejo ekosistemom, ki omogočajo preživljanje, ali jih uničujejo, ter povečujejo pogostost in resnost naravnih katastrof, s tem pa delujejo kot povzročitelji konfliktov, razseljevanja prebivalstva in humanitarnih kriz;