C 184/10
SL
Uradni list Evropske unije
5.5.2022
sreda 20. oktobra 2021
v državah članicah EU; ugotavlja, da je pomembno opisati metode izračuna, izhodišča in referenčna obdobja za vsak posamezni cilj, ter poudarja potrebo po sodelovanju, posvetovanju in sodelovanju z državami članicami; potrjuje, da je prvi vmesni pregled strategije „od vil do vilic“ načrtovan sredi leta 2023; poudarja, da mora ta vmesna ocena temeljito preučiti kumulativni učinek vseh ukrepov na celosten in sistematičen način, ki bo zajemal vse razsežnosti trajnostnosti, tako okoljske, gospodarske ali socialne, vključno z zdravjem;
3. pozdravlja napoved predloga zakonodajnega okvira za trajnostne prehranske sisteme, ki bo temeljil na dokazih in na preglednih podatkih in bo upošteval najnovejša znanstvena spoznanja; poziva Komisijo, naj ta predlog uporabi za oblikovanje v prihodnost usmerjene celostne, uravnotežene, integrirane ter okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostne skupne prehranske politike, v kateri bodo prispevali vsi akterji, da bi se najpozneje do leta 2050 zmanjšal okoljski in podnebni odtis prehranskega sistema EU ter zmanjšali njegovi negativni vplivi na biotsko raznovrstnost, zdravje in dobrobit ljudi in živali, da bi Evropa postala prva podnebno nevtralna celina, ki bo blizu ničelni ravni onesnaževanja, ter bi okrepila svojo odpornost pri zagotavljanju srednje- in dolgoročne prehranske varnosti glede na podnebne spremembe, degradacijo okolja in izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba zagotoviti gospodarsko in socialno trajnostnost v celotni prehranski verigi, saj bodo dobri socialno-ekonomski obeti in konkurenčnost različnih zadevnih sektorjev pripomogli k doseganju ciljev strategije; spodbuja EU, naj vodi svetovni prehod k trajnosti od vil do vilic na podlagi načela večfunkcionalnega kmetijskega sektorja, ki bo trajnosten z okoljskega, socialnega (tudi zdravstvenega) in gospodarskega vidika, temeljil na načelih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o agroeklogiji in pravici OZN do hrane, hkrati pa bo zagotavljal večjo doslednost in skladnost politik, da bi vsem akterjem v evropskem prehranskem sistemu omogočili dolgoročno načrtovanje na podlagi realističnih in preglednih ciljev SMART; poudarja, da je glede na številne znanstvene dokaze, da je treba izboljšati trajnostnost sedanjega prehranskega sistema, in zaradi višjih stroškov, ki so posledica neukrepanja, nujno potrebna drzna politika in zakonodajna sprememba; predlaga, naj se upoštevajo ustrezna izhodišča v vsaki državi članici in dosežen napredek ter dejanski (regionalni) pogoji, pri čemer je treba spodbujati izmenjavo znanja in najboljše prakse med državami članicami; poudarja, da je treba vključiti celotno verigo hrane in pijače, vključno s proizvodnjo, predelavo, trženjem, skladiščenjem, prevozom, distribucijo, gostinstvom in hotelirstvom, maloprodajo, odstranjevanjem in recikliranjem sekundarnih surovin; poziva, naj ta zakonodajni predlog v celoti upošteva dobrobit rejnih živali, saj je ta bistvena za prehransko trajnost;
4.
podpira razvoj strateških načrtov za prehransko politiko (56), ki bodo omogočali izvajanje, spodbujali in nadgrajevali nove in obstoječe nacionalne, regionalne in lokalne prehranske politike, pri čemer bo upoštevano tudi zapleteno vprašanje prehranske revščine v Evropi; poudarja, da je pomembno, da te načrte podprejo neodvisna in nepristranska znanost in raziskave ter da so vključeni deležniki različnih pogledov, kar bo zagotovilo legitimen in vključujoč proces; poudarja, da je potreben nov medsektorski pristop k upravljanju, s katerim bi zagotovili skladnost med prehranskimi in kmetijskimi politikami EU ter politikami, ki nanje vplivajo, kot so trgovinska politika, politika konkurence in podnebna politika, da bi povečali sinergije in se izognili kompromisom ali jih obvadovali; zato poziva k strukturiranemu dialogu med Parlamentom, državami članicami in vsemi akterji prehranskega sistema, vključno z državljani, da bi izkoristili vse priložnosti, ki jih ponuja ta strategija, ter razpravljali o vrzelih, priložnostih in izzivih pri razvoju in izvajanju celostne skupne prehranske politike EU; poziva Komisijo, naj podpre družbeni dialog o skupnem razumevanju trajnostnosti in njenih različnih sestavnih delov pri oblikovanju predloga zakonodajnega okvira za trajnostni prehranski sistem, ki bo moral temeljiti na enem skladnem pristopu k vsem vidikom trajnostnosti;
5. pozdravlja predlog Komisije glede priprave načrta za izredne razmere za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti, da se uskladi skupni evropski odziv na krizo, ki vpliva na prehranske sisteme; vztraja, da je potreben preprečevalen pristop, da bi preprečili panične premike in pretirane odzive ljudi, podjetij ali držav članic; meni, da bo to ustrezen odziv na vse večja pričakovanja v zvezi z varnostjo hrane, ki jih je treba obravnavati na evropski ravni; poziva Komisijo, naj vprašanja strateških zalog hrane obravnava na enak način, kot obravnava strateške zaloge nafte v Uniji;
(56)
Inštitut za evropsko okoljsko politiko (IEEP) in Inštitut za ekologijo, dokument o politiki Think2030, European food and agriculture in the new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?
(Evropska hrana in kmetijstvo v novi paradigmi: Ali je mogoče svetovne izzive, kot so podnebne spremembe, obravnavati s pristopom „od vil do vilic?), 2021, https://think2030.eu/ wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf.