5.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/133 četrtek 21. oktobra 2021
Trajnostno podnebno financiranje
70. ugotavlja, da največji delež pri javnem financiranju ukrepov proti podnebnim spremembam prispevajo EU in njene države članice; se zaveda, kako pomembno je podnebno financiranje za podnebne ukrepe, ker so nacionalno določeni prispevki številnih držav v razvoju pogojni in odvisni od finančne podpore; zato pozdravlja odločitev pogodbenic, sprejeto na konferenci COP24, da bodo za obdobje od leta 2025 dalje določile ambicioznejši cilj, ki bo presegel sedanjo zavezo, da bodo od leta 2020 mobilizirale 100 milijard USD na leto, vendar izraža zaskrbljenost, ker dejanske zaveze razvitih držav še zdaleč ne dosegajo skupnega cilja 100 milijard USD na leto, ter poziva k zapolnitvi te vrzeli; poziva EU in njene države članice, naj si bolj prizadevajo za mobilizacijo sredstev za mednarodno podnebno financiranje držav v razvoju in pripravijo mednarodni časovni načrt, ki bo določal pravičen delež vsake razvite države v obljubljeni finančni pomoči 100 milijard USD ter mehanizme, s katerimi bi zagotovili, da bodo obljube izpolnjene; pričakuje, da bodo gospodarstva v vzponu od leta 2025 dalje prispevala k višjemu znesku mednarodnega financiranja podnebnih ukrepov; v zvezi s tem podpira začetek pogajanj o novem finančnem cilju za obdobje po letu 2025, pri katerih se preučuje možnost, da bi določili matriko ciljev z ločenimi podcilji, med drugim tudi s financiranjem na podlagi nepovratnih sredstev, kar bi bilo v skladu z resnostjo podnebnih posledic in s tem, da je treba v tem desetletju podnebne ukrepe močno pospešiti;
71. poudarja, da so finančni tokovi ključni za prilagajanje podnebnim spremembam; poudarja, da je treba začeti uresničevati globalni cilj glede prilagajanja in mobilizirati obsežna nova sredstva za prilagajanje v državah v razvoju; poziva EU in njene države članice, naj se zavežejo precejšnjemu dodatnemu povečanju sredstev za prilagajanje, da bi dosegle ravnovesje med financiranjem prilagajanja in blaženja, pri tem pa naj prednost namenijo financiranju na podlagi nepovratnih sredstev, poleg tega pa naj pripravijo ustrezne zaveze, ki jih bodo sprejele na COP26;
72. potrjuje, da bi bilo mogoče prihodke iz mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah uporabiti za povečanje financiranja podnebnih ukrepov za države v razvoju, zlasti za prilagajanje, pa tudi za zmanjšanje ogljične intenzivnosti njihovih izvoznih proizvodov in tistih, ki se prodajajo na domačem trgu;
73. priznava, da je pri obravnavi vprašanja izgube in škode potreben napredek, saj bi bilo treba v ta namen zbrati dodatna sredstva z inovativnimi viri javnih financ v okviru varšavskega mednarodnega mehanizma, EU pa bi morala podpreti mandat COP26 za novo akcijsko in podporno skupino strokovnjakov v okviru varšavskega mednarodnega mehanizma, namenjeno raziskovanju in iskanju takšnih virov;
74. opozarja, da je kriza zaradi covida-19 ponovno pokazala, da smo pri reševanju svetovnih izzivov odvisni drug od drugega, in da bi jo bilo treba pojmovati kot poziv k bolj ambicioznemu skupnemu ukrepanju; poudarja, da je treba okrepiti odpornost in pri tem upoštevati izkušnje s trenutno krizo v smislu neustreznega kriznega načrtovanja ter nezadostnih zmogljivosti za odzivanje na izredne razmere; opozarja, da kriza zaradi covida-19 povzroča nazadovanje pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, povečuje skrajno revščino v državah v razvoju ter je poglobila zadolženost; poudarja, da je treba za olajšanje svetovnega zelenega okrevanja znatno povečati finančna sredstva za podnebne ukrepe in na mednarodnih forumih čim prej najti uresničljive rešitve za odpis dolga tretjih držav;
75.
meni, da je bistveno, da večje finančne institucije hitro uvedejo in razvijejo zeleno financiranje, da bi uspešno razogljičili svetovno gospodarstvo; želi spomniti, da ima EIB vlogo podnebne banke EU ter da je nedavno sprejela časovni načrt za podnebno banko in posodobila posojilno politiko na področju energije; odločno poziva večstranske razvojne banke, vključno z EIB, naj financirajo več podnebnih naložb, uskladijo svoje portfelje s Pariškim sporazumom in podprejo države v razvoju, da bodo po pandemiji covida-19 okrevale na zelen, vključujoč in odporen način; poudarja, da je treba oblikovati platforme in orodja za spodbujanje in izmenjavo primerov dobre prakse za trajnostno okrevanje ter spodbujati praktično sodelovanje pri ločevanju emisij toplogrednih plinov od gospodarske rasti ob hkratnem povečanju blaginje; poziva k oblikovanju globalnega sporazuma o načelih trajnostnega financiranja, med drugim tudi mednarodnih standardov računovodskega poročanja na področju trajnostnosti, in k podpiranju tega sporazuma;
76. pozdravlja, da se bo Prilagoditveni sklad še naprej uporabljal za cilje Pariškega sporazuma; priznava, da je ta sklad pomemben za skupnosti, ki so najbolj izpostavljene podnebnim spremembam, ter ugotavlja, da je sklad od leta 2010 namenil več kot 830 milijonov USD za projekte in programe prilagajanja na podnebne spremembe in krepitve odpornosti, med drugim tudi za več kot 120 konkretnih in lokaliziranih projektov v najbolj ranljivih skupnostih v državah v razvoju po vsem svetu; opozarja pa, da je ta znesek premajhen, in poziva države donatorke, naj svoje prispevke v Prilagoditveni sklad znatno povečajo, pri tem pa uporabijo bolj predvidljiv in večletni pristop;