5.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/131 četrtek 21. oktobra 2021
56. poudarja, da podnebne spremembe in degradacija okolja vse bolj medsebojno vplivajo na dejavnike razseljevanja ljudi; izraža podporo delovni skupini o razseljevanju v okviru Varšavskega mednarodnega mehanizma za izgubo in škodo in jo poziva, naj pospeši svoje dejavnosti ter zagotovi, da bo bolj vključujoča za najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju; poziva, naj se na prihodnjih konferencah pogodbenic več pozornosti nameni razseljevanju zaradi podnebnih sprememb;
Sonaravne rešitve in pristopi za prilagajanje podnebnim spremembam, ki temeljijo na ekosistemih
57. želi spomniti, da so podnebne spremembe eden od glavnih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo zemljišč ter da so izguba biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepletene in se stopnjujejo, pri čemer oba pojava pomenita enako veliki grožnji za življenje na našem planetu; poudarja, da naj bi negativni učinki podnebnih sprememb na naravo in biotsko raznovrstnost, na ekosisteme ter razpoložljivost vode, na oceane in prehransko varnost v prihodnjih desetletjih postali kritični; opozarja, da strogo ohranjanje in obnova visokoogljičnih ekosistemov, kot so šotišča, mokrišča, naravni pašniki, in modroogljičnih ekosistemov, kot so močvirja, rastišča morske trave in mangrove, ter neokrnjenih gozdov, omogočata odzivanje s takojšnjim učinkom ter zagotavljata vrsto koristi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; ker se z degradacijo ali uničenjem modroogljičnih ekosistemov v ozračje in ocean izpusti ogljik, ki je bil v njih shranjen več stoletij, in tako ti ekosistemi postanejo viri emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi lahko nekateri ukrepi, ki bi lahko ublažili podnebno krizo, škodili biotski raznovrstnosti, in poudarja, da je treba podnebno krizo in krizo zaradi izgube biotske raznovrstnosti obravnavati skupaj; zato predlaga ustrezno financiran skupni delovni program Konvencije o biološki raznovrstnosti in UNFCCC za opredelitev in spodbujanje sinergijskih ukrepov;
58. poudarja, da kljub vse večjemu soglasju v okviru UNFCCC in Konvencije o biološki raznovrstnosti, da je treba celostno ukrepati na ravni držav in lokalni ravni za skupno obvladovanje krize biotske raznovrstnosti in podnebne krize, številne nacionalne podnebne zaveze in strategije držav še vedno ne vključujejo sonaravnih rešitev; meni, da bi večdeležniška platforma za sonaravne rešitve lahko pripomogla k okrepitvi sinergij med večstranskimi mednarodnimi konvencijami o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah ter omogočila doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN;
59. poudarja, da so potrebne sinergije med strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in podnebnimi ukrepi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;
60. opozarja tudi na ključno vlogo, ki jo ima biotska raznovrstnost pri omogočanju ljudem, da se borijo proti svetovnemu segrevanju in prilagajajo nanj ter krepijo svojo stopnjo odpornosti; poudarja, da ekosistemski pristopi na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti in sonaravne rešitve izkoriščajo naravni potencial in potencial biotske raznovrstnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in nam pomagajo pri prilagajanju na posledice podnebnih sprememb ter da so rešitve, ki so koristne za vse in vključujejo varstvo, obnovo in trajnostno upravljanje ter krepitev storitev in funkcij ekosistemov, ki obravnavajo izzive družbe in spodbujajo dobrobit ljudi; poudarja, da so lahko sonaravne rešitve najučinkovitejše, kadar se načrtujejo za trajnost in niso samo ozko osredotočene na hitro sekvestracijo ogljika (22);
61. pozdravlja pobudo predsedstva COP26 o začetku dialoga o trgovini z gozdnimi, kmetijskimi in drugimi primarnimi proizvodi, ki bo združil ključne države izvoznice kmetijskih proizvodov in države potrošnice teh proizvodov v razpravi o tem, kako ta postopek narediti bolj trajnosten; želi spomniti na stališča, ki jih je opredelil v resoluciji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu (23), kar bi bilo treba vključiti v prispevek EU; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za pravni okvir EU, ki bo temeljil na obvezni primerni skrbnosti za zagotovitev, da so dobavne verige trajnostne in da se proizvodi oziroma surovine, ki se dajejo na trg EU, ne proizvajajo na podlagi krčenja in degradacije gozdov, pretvorbe ali degradacije ekosistemov ali kršenja človekovih pravic; ugotavlja, da bi bilo treba v ta pravni okvir EU poleg gozdov vključiti tudi ekosisteme z visoko zalogo ogljika in visoko biotsko raznovrstnostjo, ki niso gozdovi, na primer morske in obalne ekosisteme, mokrišča, šotišča in savane, da ne bi bremena prenesli nanje;
(22) (23)
Poročilo z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, z dne 10. junija 2021.
Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0285.