5.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 184/129 četrtek 21. oktobra 2021
39.
meni, da bi morale vse podnebne in povezane energetske politike odražati najnovejša znanstvena dognanja v zvezi z ekosistemi in različnimi skladišči ogljika ter njihovo resnično vrednostjo za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; meni, da so sonaravne rešitve, ekosistemski pristopi, obnova in ohranjanje ekosistemov in biotske raznovrstnosti bistveni elementi za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; poziva, naj se zagotovi več podatkov o območjih znotraj in zunaj ekosistemov, bogatih z ogljikom in vrstami, in o kakovosti ukrepov za upravljanje ohranjanja, zaščito in obnovo, da se za odločanje zagotovijo informacije o prednostnih nalogah obnove ter o ukrepih in politikah za boj proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti;
40. poudarja, da bi bilo treba vse podnebne politike izvajati v skladu z načelom pravičnega prehoda in načelom „onesnaževalec plača“, s postopno odpravo okolju škodljivih subvencij in v tesnem sodelovanju z vsemi deležniki, vključno s civilno družbo, socialnimi partnerji ter zasebnim sektorjem, pri čemer nihče ne bo zapostavljen; zato meni, da je treba za pravično, vključujoče in socialno trajnostno doseganje podnebne nevtralnosti v vseh sektorjih družbe povečati preglednost ter okrepiti socialno partnerstvo in udeležbo civilne družbe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU; želi spomniti, da člen 10 evropskih podnebnih pravil zagotavlja orodja, namenjena pripravi prostovoljnih okvirnih sektorskih časovnih načrtov za razogljičenje za sektorje v EU z največ emisijami, in poziva Komisijo k sodelovanju s temi sektorji, da bi olajšala pripravo teh časovnih načrtov;
41. poudarja, da ukrepi za blažitev podnebnih sprememb ali prilagajanje nanje ne smejo privesti do poslabšanja drugih obstoječih okoljskih težav ali ustvariti novih v EU ali tretjih državah; v zvezi s tem izpostavlja okoljska tveganja, povezana z vse večjim povpraševanjem po nekaterih kritičnih surovinah, potrebnih za prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali s podnebnim inženiringom, ter poziva Komisijo, naj ta tveganja upošteva pri svojih ukrepih ter jih v skladu s previdnostnim načelom poskuša čim bolj zmanjšati;
42.
meni, da ima ambiciozno izvajanje svežnja za okrevanje Next Generation EU v obliki trajnostnih politik več prednosti pri pospeševanju rasti med upadom gospodarske aktivnosti, kot so ustvarjanje novih delovnih mest, višji kratkoročni fiskalni multiplikatorji in višji dolgoročni prihranki pri stroških, in je priložnost, da se drugim državam pokažejo koristi za njihovo gospodarstvo, zato spodbuja Komisijo, Svet in države članice, naj čim bolj izkoristijo potencial tega svežnja za podporo zelenemu prehodu;
43. poudarja, da bi bilo treba podpreti trajnostno gospodarsko rast in razvoj novih zelenih tehnologij, ker lahko delujejo kot pomembni dejavniki za ublažitev podnebnih sprememb;
Prilagajanje podnebnim spremembam, izgube in škoda
44. opozarja, da so prilagoditveni ukrepi neizogibni za vse države, če želijo čim bolj zmanjšati negativne učinke podnebnih sprememb ter doseči podnebno odpornost in trajnostni razvoj, in ugotavlja, da so za posledice podnebnih sprememb posebno ranljive države v razvoju, predvsem najmanj razvite države, in majhne otoške države v razvoju; poziva EU in države članice, naj okrepijo prilagoditvene ukrepe in vključijo lokalne organe, da bi v celoti spoštovale zaveze iz Pariškega sporazuma ter zagotovile, da so prilagoditvene politike skladne z vodilno vlogo EU v svetu na področju blaženja podnebnih sprememb; v zvezi s tem pozdravlja novo prilagoditveno strategijo EU, povezave s strategijo EU za biotsko raznovrstnost in novi regulativni okvir glede prilagajanja, ki temeljijo na evropskih podnebnih pravilih, ter poziva k njihovemu hitremu izvajanju, vključno z njihovimi mednarodnimi deli;
45. poudarja, da je v prilagoditveni strategiji EU, ki jo je Komisija sprejela 24. februarja 2021, izražen cilj Komisije glede povečanja virov in nadaljnje uporabe obsežnejšega financiranja prilagajanja ter da je treba posebej paziti na to, da bodo finančna sredstva dosegla najranljivejše skupnosti v državah v razvoju;
46. pozdravlja novi regulativni okvir za prilagajanje podnebnim spremembam na podlagi člena 4 evropskih podnebnih pravil; poudarja, da so za izboljšanje sposobnosti prilagajanja, krepitev odpornosti in zmanjšanje izpostavljenosti podnebnim spremembam potrebni dodatni regulativni ukrepi z jasnimi cilji in mejniki;