C 184/26
SK
Úradný vestník Európskej únie
5.5.2022
Streda 20. októbra 2021
viditeľnejší; vyzýva Komisiu, aby navrhla legislatívne zmeny týkajúce sa pravidiel označovania medu, ktoré povedú k lepšej informovanosti spotrebiteľov, a aby podporila odvetvie včelárstva EÚ posilnením dovozných kontrol s cieľom zabrániť dovozu falšovaného medu, pričom zdôrazňuje, že v záujme boja proti potravinovým podvodom je potrebné účinne presadzovať označovanie krajiny pôvodu;
98.
víta úmysel Komisie zriadiť udržateľný rámec označovania potravín a vyzýva Komisiu, aby vymedzila metodiku a určila, ktoré aspekty udržateľnosti sa zahrnú, a zároveň zabezpečila, aby nový systém nebol v rozpore s existujúcimi environmentálnymi rámcami, ako sú environmentálna značka EÚ alebo organické logo; zdôrazňuje, že v súčasnosti sa používajú mnohé nepodložené a dokonca zavádzajúce environmentálne tvrdenia a reklamné metódy, a vyzýva Komisiu, aby zaviedla regulačný rámec, ktorým sa zavedie jasný, rýchly a účinný postup predbežného schválenia pre všetky tvrdenia a značky týkajúce sa udržateľnosti; zdôrazňuje, že takýto rámec by chránil spotrebiteľov pred nepravdivými tvrdeniami týkajúcimi sa udržateľnosti a zároveň by zabezpečil, aby podniky, ktoré sa skutočne usilujú o činnosti šetrnejšie k životnému prostrediu, boli riadne odmeňované za svoje úsilie; zdôrazňuje potrebu inšpekcií akéhokoľvek označenia povoleného na potravinových výrobkoch; verejnými kontrolnými orgánmi;
99. zdôrazňuje, že je potrebné zaviesť označovanie živočíšnych produktov založené na určení spôsobu výroby, ako aj ukazovateľov dobrých životných podmienok zvierat, ktoré by malo obsahovať miesto narodenia, chovu a zabitia zvieraťa, a zdôrazňuje, že tieto požiadavky by sa mali rozšíriť na spracované výrobky s cieľom zvýšiť transparentnosť, pomôcť spotrebiteľom pri lepšom výbere a prispieť k dobrým životným podmienkam zvierat; zdôrazňuje, že výroba rastlinných bielkovín a ich uvádzanie na trh by sa mali viac podporovať, okrem toho vyzýva na bezodkladné predloženie dlho odkladanej harmonizácie požiadaviek týkajúcich sa označovania vegetariánskych a vegánskych potravín;
100. opätovne potvrdzuje svoje presvedčenie, že politické opatrenia na zvýšenie udržateľnosti potravinového systému by nemali závisieť výlučne od presunu zodpovednosti za nákup udržateľných výrobkov na spotrebiteľov, pretože to nie je účinné, pričom výber spotrebiteľa je dôležitým faktorom pri zavádzaní udržateľnejšej a zdravšej stravy; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam dobrého vzdelávania v oblasti výživy a životného prostredia, ako aj dostupnosti ľahko zrozumiteľných relevantných informácií; zdôrazňuje, že označovanie udržateľnosti by malo byť založené na vedecky harmonizovaných kritériách udržateľnosti, malo by zahŕňať inšpekcie vykonávané verejnými kontrolnými orgánmi vždy, keď je to možné, a v prípade potreby aj nové legislatívne opatrenia; konštatuje však, že certifikácia treťou stranou či označovanie samy osebe nie sú účinné, ale môžu byť doplnkovými nástrojmi pri zabezpečovaní transformácie na udržateľnú výrobu a spotrebu; uznáva, že zvyšovanie transparentnosti metódami, ako je označovanie, je dôležitým prvkom, ktorý môže spotrebiteľom pomôcť prijímať udržateľnejšie rozhodnutia o nákupe, čo je dôležité na dosiahnutie prechodu na udržateľnejší, regionálnejší a zdravší potravinový systém;
101. zdôrazňuje, že cenami potravín sa musia spotrebiteľom vysielať správne signály; domnieva sa že skutočné ceny potravín, ktoré odrážajú aj skutočné výrobné náklady pre farmárov aj pre životné prostredie a spoločnosť, sú najefektívnejším spôsobom, ako z dlhodobého hľadiska dosiahnuť udržateľné a spravodlivé potravinové systémy; víta preto cieľ stratégie, ktorým je usmerňovať potravinársky priemysel k postupom, vďaka ktorým bude zdravý a udržateľný výber pre spotrebiteľov jednoduchý, prístupný a cenovo dostupný; podporuje to, aby sa členským štátom poskytla väčšia flexibilita pri rozlišovaní sadzieb DPH na potraviny s rôznymi vplyvmi na zdravie a životné prostredie a aby sa im umožnilo zvoliť si nulovú sadzbu DPH pre zdravé a udržateľné potravinové výrobky, ako je ovocie a zelenina, čo sa už uplatňuje v niektorých členských štátoch, ale nie je to v súčasnosti možné vo všetkých (74), a vyššiu sadzbu DPH na nezdravé potraviny a potraviny s vysokou environmentálnou stopou; pripomína, že výdavky domácností na potravinové výrobky sa v jednotlivých členských štátoch EÚ výrazne líšia a že by sa mala zabezpečiť cenová dostupnosť pre spotrebiteľov vo všetkých členských štátoch, pričom by sa zároveň mali zaistiť spravodlivé príjmy pre prvovýrobcov za ich udržateľné a zdravé výrobky a zvýšiť transparentnosť a informovanosť spotrebiteľov o nákladoch a ziskoch súvisiacich s každou fázou potravinového dodávateľského reťazca; vyzýva Komisiu, aby začala štúdiu s cieľom vyčísliť z hospodárskeho hľadiska environmentálne a spoločenské náklady spojené s výrobou a spotrebou najviac konzumovaných potravín na trhu EÚ vrátane nákladov súvisiacich so zdravím;
(74)
Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study.
(Podpora hodnotenia akčného plánu EÚ v oblasti detskej obezity v polovici trvania, štúdia o obezite detí.)
Konzorcium EPHORT: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.
https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/ publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en