5.5.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 184/133 Štvrtok 21. októbra 2021
Udržateľné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy
70. zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty sú najväčším poskytovateľom verejného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy; uznáva význam financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, pretože mnohé rozvojové krajiny majú podmienené riešeniami inšpirovanými prírodou, ktorých dosiahnutie závisí od finančnej podpory; víta preto rozhodnutie prijaté na COP 24 týkajúce sa toho, že sa treba dohodnúť na ambicióznejšom cieli od roku 2025, ktorý prevýši súčasný záväzok mobilizovať od roku 2020 sumu 100 miliárd USD ročne, ale vyjadruje znepokojenie nad tým, že skutočné záväzky rozvinutých krajín ešte stále nedosahujú spoločný cieľ 100 miliárd USD ročne, a vyzýva na odstránenie tejto medzery; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o mobilizáciu medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny a vytvorili medzinárodný plán, v ktorom sa uvedie spravodlivý podiel každej rozvinutej krajiny na finančnom prísľube a mechanizmoch vo výške 100 miliárd USD s cieľom zabezpečiť, aby sa sľuby stali realitou; očakáva, že krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom budú od roku 2025 prispievať k zvýšenému medzinárodnému financovaniu opatrení v oblasti klímy v budúcnosti; v tejto súvislosti podporuje začatie rokovaní o novom finančnom cieli na obdobie po roku 2025, s preskúmaním prístupu zameraného na maticu cieľov so samostatnými čiastkovými cieľmi vrátane financovania založeného na grantoch odrážajúceho rastúcu závažnosť vplyvu na klímu a naliehavosť plnohodnotného urýchlenia opatrení v oblasti klímy v tomto desaťročí;
71. zdôrazňuje, že finančné toky sú kľúčové pre adaptáciu na zmenu klímy; zdôrazňuje význam realizácie globálneho cieľa v oblasti adaptácie a mobilizácie veľkých nových fondov na adaptáciu v rozvojových krajinách; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa zaviazali k výraznému dodatočnému financovaniu adaptácie, ktoré poskytujú s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi financovaním adaptácie a financovaním zmierňovania, pričom sa uprednostní financovanie založené na grantoch, a aby pripravili vhodné prísľuby, ktoré sa majú prijať na konferencii COP 26;
72. potvrdzuje, že príjmy z mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach by sa mohli použiť na zvýšenie poskytovania financovania v oblasti klímy rozvojovým krajinám, najmä na adaptáciu, ale aj na zníženie uhlíkovej náročnosti ich vývozu a výrobkov predávaných na domácom trhu;
73. uznáva potrebu pokroku v otázke strát a škôd, pre ktoré by sa mali získať dodatočné a primerané zdroje prostredníctvom inovatívnych zdrojov verejných financií v rámci Varšavského medzinárodného mechanizmu, a v prípade ktorých by EÚ mala podporovať mandát COP 26 pre novú akčnú a podpornú expertnú skupinu Varšavského medzinárodného mechanizmu na preskúmanie a sledovanie týchto zdrojov;
74. poukazuje na to, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 opäť ukázala, že sa pri riešení celosvetových výziev spoliehame jeden na druhého, a malo by sa to vnímať ako varovná výzva na ambicióznejšie a kolektívne kroky; zdôrazňuje potrebu budovať odolnosť tým, že sa poučíme zo všetkých ponaučení zo súčasnej krízy, pokiaľ ide o nedostatočné núdzové plánovanie a nedostatočnú schopnosť reakcie na núdzovú situáciu; varuje, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 vracia späť pokrok pri plnení cieľov udržateľného rozvoja a zvyšuje extrémnu chudobu v rozvojových krajinách, a zhoršila úroveň zadlženia; zdôrazňuje, že na uľahčenie globálnej zelenej obnovy je potrebné výrazné zvýšenie financovania opatrení v oblasti zmeny klímy a urýchlené nájdenie životaschopných riešení týkajúcich sa odpustenia dlhu tretím krajinám na medzinárodných fórach;
75. považuje za nevyhnutné, aby hlavné medzinárodné finančné inštitúcie urýchlene prijali a rozvíjali ekologické financovanie s cieľom dosiahnuť úspešnú dekarbonizáciu svetového hospodárstva; pripomína úlohu EIB ako klimatickej banky EÚ a jej nedávno prijatý plán klimatickej banky a aktualizovanú úverovú politiku v oblasti energetiky; naliehavo vyzýva multilaterálne rozvojové banky vrátane EIB a rozvojové finančné inštitúcie, aby financovali viac investícií do klímy, zosúladili svoje portfóliá s Parížskou dohodou a podporovali rozvojové krajiny v obnove po pandémii COVID-19 ekologickým, inkluzívnym a odolným spôsobom; poukazuje na potrebu vytvoriť platformy a nástroje na podporu a výmenu najlepších postupov pre udržateľnú obnovu a na podporu praktickej spolupráce pri oddeľovaní emisií skleníkových plynov od hospodárskeho rastu pri súčasnom zvyšovaní prosperity; požaduje, aby sa vypracovala a podporovala globálna dohoda o zásadách udržateľného financovania vrátane medzinárodných účtovných štandardov pre štandardy finančného vykazovania;
76.
víta skutočnosť, že Adaptačný fond bude naďalej slúžiť cieľom Parížskej dohody; uznáva význam tohto fondu pre komunity, ktoré sú najviac zraniteľné voči zmene klímy, a konštatuje, že od roku 2010 sa z fondu vyčlenilo viac ako 830 miliónov USD na projekty a programy zamerané na adaptáciu na zmenu klímy a odolnosť voči nej vrátane viac ako 120 konkrétnych lokalizovaných projektov v najzraniteľnejších komunitách rozvojových krajín na celom svete; zdôrazňuje však, že táto suma nie je dostačujúca, a vyzýva darcovské krajiny, aby výrazne zvýšili svoje príspevky do Adaptačného fondu, a to predvídateľnejším a viacročným prístupom;