C 184/26
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
5.5.2022
Miercuri 20. oktombrie 2021
nelocale este indicată cu caractere mici și să facă mai vizibilă pentru consumator originea ingredientelor primare; invită Comisia să propună modificări legislative în ceea ce privește normele de etichetare a mierii, care vor avea ca rezultat o mai bună informare a consumatorilor și să sprijine sectorul apicol din UE prin consolidarea inspecțiilor la import pentru a preveni importurile de miere contrafăcută, subliniind, în același timp, că etichetarea tuturor țărilor de origine trebuie pusă în aplicare în mod eficace pentru a combate frauda alimentară;
98. salută intenția Comisiei de a crea un cadru sustenabil de etichetare a alimentelor și invită Comisia să definească metodologia și să specifice dimensiunile sustenabilității care ar fi acoperite, asigurându-se totodată că noul sistem nu intră în conflict cu cadrele existente în materie de mediu, cum ar fi eticheta ecologică a UE sau logoul pentru produse ecologice; subliniază că în prezent se folosesc numeroase afirmații și metode publicitare nefondate și chiar înșelătoare referitoare la mediu și invită Comisia să introducă un cadru de reglementare care să stabilească o procedură de aprobare prealabilă clară, rapidă și eficientă pentru toate mențiunile și etichetele de sustenabilitate; subliniază că acest cadru ar proteja consumatorii împotriva mențiunilor de sustenabilitate neadevărate, asigurând totodată că întreprinderile care depun eforturi reale pentru operațiuni mai ecologice sunt recompensate corespunzător pentru eforturile lor; subliniază că autoritățile publice de control trebuie să efectueze inspecții ale oricărei etichete permise pe produsele alimentare;
99. subliniază că este necesar să se stabilească etichete pentru produsele de origine animală, care ar trebui să se bazeze pe identificarea metodei de producție, precum și a indicatorilor de bunăstare a animalelor, și să conțină locul nașterii, creșterii și sacrificării animalului; evidențiază, de asemenea, că aceste cerințe ar trebui extinse la produsele prelucrate pentru a crește transparența, a ajuta consumatorii să facă alegeri mai bune și a contribui la bunăstarea animalelor; accentuează că producția și introducerea pe piață a proteinelor pe bază de plante ar trebui să fie mai bine sprijinite și solicită, de asemenea, ca armonizarea îndelung așteptată a cerințelor în ceea ce privește etichetarea alimentelor vegetariene și vegane să fie prezentată fără întârziere;
100. își reafirmă convingerea că măsurile politice de creștere a sustenabilității sistemului alimentar nu ar trebui să depindă exclusiv de transferarea responsabilității de a achiziționa produse durabile către consumatori, deoarece acest lucru este lipsit de eficacitate, în timp ce alegerea consumatorilor este un factor important pentru adoptarea unor regimuri alimentare mai sănătoase și produse în mod sustenabil; subliniază importanța unei bune educații referitoare la alimentație și mediu, precum și a disponibilității unor informații relevante și ușor de înțeles în această privință; subliniază că etichetarea privind sustenabilitatea ar trebui să se bazeze pe criterii de sustenabilitate armonizate din punct de vedere științific și ar trebui să implice inspecții din partea autorităților publice de control ori de câte ori este posibil, precum și noi măsuri legislative, dacă este necesar; constată, cu toate acestea, că doar certificarea și etichetarea de către terți nu sunt eficiente, dar pot fi instrumente complementare în asigurarea tranziției către o producție și un consum sustenabile; recunoaște că mărirea transparenței prin metode precum etichetarea reprezintă un element important, care poate ajuta consumatorii să ia decizii de cumpărare mai sustenabile, ceea ce este important pentru realizarea tranziției către un sistem alimentar mai sustenabil, regional și sănătos;
101. subliniază că prețurile la alimente trebuie să transmită consumatorilor un semnal corect; consideră că prețurile reale ale produselor alimentare, care reflectă costul real de producție pentru fermieri și pentru mediu și societate, sunt cea mai eficientă modalitate de a obține sisteme alimentare sustenabile și echitabile pe termen lung; salută, prin urmare, obiectivul strategiei de a orienta industria alimentară către practici care fac ca alegerile sănătoase și sustenabile să fie ușoare, accesibile și la prețuri rezonabile pentru consumatori; sprijină acordarea unei mai mari flexibilități statelor membre pentru a diferenția cotele de TVA pentru produsele alimentare cu diferite efecte asupra sănătății și mediului și pentru a le permite să aleagă o cotă de TVA egală cu zero pentru produsele alimentare sănătoase și sustenabile, cum ar fi fructele și legumele, astfel cum se practică deja în unele state membre, dar care nu este posibilă în prezent pentru toți (74), și o cotă mai mare de TVA pentru alimentele nesănătoase și alimentele cu o amprentă ecologică mare; reamintește că cheltuielile gospodăriilor pentru produsele alimentare variază în mod semnificativ de la un stat membru al UE la altul și că ar trebui asigurată accesibilitatea prețurilor pentru consumatorii din toate statele membre, asigurând, în același timp, un venit echitabil pentru producătorii primari pentru produsele lor sustenabile și sănătoase și sporind transparența și gradul de sensibilizare a consumatorilor cu privire la costurile și profiturile aferente fiecărei etape a lanțului de aprovizionare cu alimente; invită Comisia să lanseze un studiu pentru a cuantifica în termeni economici costurile de mediu și sociale, inclusiv costurile legate de sănătate, asociate cu producția și consumul celor mai consumate produse alimentare de pe piața UE;
(74)
Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study.
(În sprijinul evaluării la jumătatea perioadei a planului de acțiune al UE privind obezitatea la copii) EPHORT consortium (Consorțiul EPHORT): Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.