5.5.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 184/133 Joi 21. oktombrie 2021
Finanțarea sustenabilă a proiectelor legate de climă 70. pune în lumină faptul că UE și statele sale membre furnizează cele mai multe fonduri publice pentru combaterea schimbărilor climatice; admite că finanțarea pentru combaterea schimbărilor climatice este importantă pentru acțiunile climatice, întrucât numeroase țări în curs de dezvoltare au contribuții stabilite la nivel național care sunt condiționate și a căror realizare depinde de sprijinul financiar; salută așadar decizia luată la COP24 de a stabili un obiectiv mai ambițios începând cu 2025, care să depășească angajamentul actual de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an începând din 2020, dar se arată îngrijorat că angajamentele efective asumate de țările dezvoltate sunt încă foarte departe de obiectivul colectiv de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an și cere să se pună capăt acestei discrepanțe între vorbe și fapte; îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice eforturile de mobilizare a finanțării internaționale pentru combaterea schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare și să creeze o foaie de parcurs internațională care să stabilească cota echitabilă a fiecărei țări dezvoltate în angajamentul financiar în valoare de 100 de miliarde USD, precum și mecanisme prin care să se asigure faptul că angajamentele se materializează; se așteaptă ca economiile emergente să contribuie începând din 2025 la finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice, care va fi mai mare în viitor; în acest context, sprijină începerea negocierilor privind un nou obiectiv financiar pentru perioada de după 2025, explorând oportunitatea unei abordări bazate pe o matrice a obiectivelor, cu obiective secundare separate pentru o finanțare bazată pe granturi, care să reflecte gravitatea tot mai mare a impactului schimbărilor climatice și nevoia urgentă de a accelera la maximum acțiunile climatice în acest deceniu; 71. subliniază că fluxurile financiare sunt esențiale pentru adaptarea la schimbările climatice; subliniază că este important ca obiectivul global privind adaptarea să devină operațional și să se mobilizeze noi fonduri consistente pentru adaptare în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă UE și statele membre să se angajeze să majoreze suplimentar semnificativ fondurile pe care le pun la bătaie pentru adaptarea la schimbările climatice, pentru a se ajunge la un echilibru între finanțarea destinată atenuării schimbărilor climatice și cea destinată adaptării la ele, acordând prioritate finanțării bazate pe granturi, și să pregătească asumarea unor angajamente adecvate în cadrul COP26; 72.
afirmă că veniturile provenite din mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon ar putea fi utilizate pentru a extinde furnizarea de finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice țărilor în curs de dezvoltare, în special pentru adaptare, dar și pentru a reduce intensitatea emisiilor de dioxid de carbon generate de exporturile lor, precum și de produsele vândute pe piața internă; 73. recunoaște că trebuie să se avanseze în chestiunea pierderilor și daunelor, pentru care ar trebui să se mobilizeze resurse suplimentare și adecvate din surse inovatoare de finanțare publică, în cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia, și pentru care UE ar trebui să sprijine un mandat la COP26 pentru ca noul Grup de experți pentru acțiune și sprijin (ASEG) din cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia să exploreze și să cerceteze aceste surse; 74. subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat încă o dată că depindem unii de ceilalți pentru a aborda provocările mondiale și că această criză ar trebui să fie considerată ca un semnal de alarmă care să mobilizeze eforturi colective mai ambițioase; subliniază necesitatea de a consolida reziliența, trăgând toate învățămintele din criza actuală în ceea ce privește capacităților insuficiente de planificare și de răspuns în situații de urgență; avertizează că, din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, sunt anulate progresele înregistrate în direcția realizării ODD-urilor, se accentuează sărăcia extremă în țările în curs de dezvoltare și sunt exacerbate nivelurile datoriei; subliniază că intensificarea substanțială a finanțării pentru combaterea schimbărilor climatice și identificarea de urgență a unor soluții viabile de reducere a datoriilor țărilor terțe, în forurile internaționale, sunt acțiuni necesare în vederea înlesnirii unei redresări verzi mondiale; 75. consideră că este esențial ca principalele instituții financiare internaționale să adopte și să dezvolte rapid finanțarea ecologică pentru a înfăptui cu succes decarbonizarea economiei mondiale; reamintește rolul BEI, în calitate de bancă pentru climă a UE, și foaia sa de parcurs recent adoptată pentru climă, precum și politica sa actualizată de acordare a împrumuturilor în domeniul energiei; solicită băncilor multilaterale de dezvoltare, inclusiv BEI, și instituțiilor de finanțare a dezvoltării să finanțeze mai multe investiții în domeniul climatic, să își alinieze portofoliile la Acordul de la Paris și să sprijine eforturile de redresare ale țărilor în curs de dezvoltare în urma pandemiei de COVID-19, într-un mod ecologic, incluziv și rezilient; subliniază necesitatea de a crea platforme și instrumente pentru a promova și a face schimb de bune practici în vederea unei redresări durabile și pentru a promova colaborarea practică în materie de decuplare a emisiilor de GES de creșterea economică, sporind totodată prosperitatea; solicită elaborarea și sprijinirea unui acord mondial privind principiile de finanțare durabilă, inclusiv privind standardele internaționale de raportare financiară legate de normele contabile în materie de sustenabilitate; 76. consideră îmbucurător faptul că Fondul pentru adaptare va fi pus în continuare în slujba Acordului de la Paris; recunoaște importanța acestui fond pentru comunitățile cele mai vulnerabile la schimbările climatice și constată că, din 2010 încoace, fondul a angajat peste 830 de milioane USD pentru proiecte și programe de adaptare la schimbările climatice și de reziliență, inclusiv peste 120 de proiecte concrete, localizate, în comunitățile cele mai vulnerabile din țările în curs de dezvoltare din întreaga lume; subliniază, cu toate acestea, că această sumă nu este suficientă și invită țările donatoare să își intensifice contribuțiile la Fondul pentru adaptare, într-o abordare mai previzibilă și multianuală;