5.5.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 184/131 Joi 21. oktombrie 2021
56. subliniază că schimbările climatice și degradarea mediului interacționează tot mai mult cu factorii determinanți ai strămutării populațiilor; își exprimă sprijinul pentru Grupul operativ privind strămutările înființat în cadrul Mecanismului internațional de la Varșovia și îi solicită acestuia să își intensifice activitățile și să includă într-o mai mare măsură țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare; solicită să se pună mai mult accentul pe strămutarea cauzată de schimbările climatice în cadrul viitoarelor COP;
Soluții bazate pe natură și abordări ecosistemice față de schimbările climatice
57. reamintește că schimbările climatice sunt unul dintre principalii factori determinanți direcți ai declinului biodiversității și ai degradării terenurilor și că pierderea biodiversității și schimbările climatice sunt interconectate și se exacerbează reciproc, reprezentând amenințări echivalente la adresa planetei noastre; subliniază că potrivit estimărilor efectele negative ale schimbărilor climatice asupra naturii și biodiversității, asupra ecosistemelor și disponibilității apei, oceanelor și securității alimentare se vor agrava extrem de mult în deceniile următoare; afirmă încă o dată că refacerea și conservarea strictă a ecosistemelor cu retenție mare de carbon, cum ar fi turbăriile, zonele umede, pășunile și ecosistemele cu carbon albastru, precum mlaștinile sărăturate, câmpiile de iarbă de mare, mangrovele și pădurile intacte reprezintă o opțiune de răspuns cu impact imediat și oferă o gamă largă de beneficii pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; întrucât, atunci când sunt degradate sau distruse, ecosistemele cu carbon albastru emit carbonul pe care l-au stocat timp de secole în atmosferă și în ocean, ceea ce devine o sursă de emisii de GES; subliniază că unele măsuri care ar putea atenua criza climatică ar putea fi în detrimentul biodiversității și subliniază necesitatea ca criza climatică și criza pierderii biodiversității să fie abordate împreună; propune, prin urmare, un program de lucru comun între Convenția privind diversitatea biologică și CCONUSC, finanțat în mod corespunzător, pentru a identifica și încuraja acțiunile sinergice;
58. subliniază că, în pofida consensului tot mai mare în cadrul CCONUSC și CBD cu privire la necesitatea unor acțiuni integrate la nivel național și local pentru a trata deopotrivă biodiversitatea și crizele climatice, soluțiile bazate pe natură încă lipsesc din multe angajamente climatice naționale și strategii de țară; consideră că o platformă multilaterală privind soluțiile bazate pe natură ar putea să contribuie la amplificarea sinergiilor între convențiile internaționale multilaterale privind biodiversitatea și schimbările climatice și să ajute la realizarea ODD ale ONU;
59. subliniază nevoia unor sinergii între Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 și acțiunile climatice atât în scopul atenuării schimbărilor climatice, cât și al adaptării la acestea;
60. reamintește și rolul esențial jucat de biodiversitate în lupta noastră împotriva încălzirii globale, adaptarea la ea și creșterea nivelului de reziliență; subliniază că abordările bazate pe ecosisteme, astfel cum sunt stabilite în Convenția ONU privind diversitatea biologică, și soluțiile bazate pe natură valorifică potențialul naturii și al biodiversității de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și de a ne ajuta să ne adaptăm la efectele schimbărilor climatice, că aceste soluții sunt reciproc avantajoase, implicând protejarea, refacerea, gestionarea durabilă și consolidarea serviciilor și funcțiilor ecosistemelor pentru a răspunde provocărilor societății și a promova prosperitatea umană; subliniază că soluțiile bazate pe natură pot atinge eficacitatea maximă atunci când sunt planificate pe termen lung și nu când sunt axate în mod limitat pe sechestrarea rapidă a carbonului (22);
61.
salută inițiativa președinției COP26 de a lansa dialogul privind pădurile, agricultura și comerțul cu produse de bază, care va reuni principalele țări exportatoare de produse agricole și țările consumatoare ale acestor produse, pentru a discuta cum să facă acest proces mai sustenabil; reamintește pozițiile sale detaliate în rezoluția sa referitoare la un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial (23) în frunte cu UE, care ar putea fi incluse în contribuția UE; invită Comisia să propună urgent un cadru juridic al UE bazat pe obligația de diligență, care să garanteze că lanțurile valorice sunt sustenabile și că produsele sau mărfurile puse pe piața UE nu au nici ca efect, nici la origine defrișări, degradarea pădurilor, conversia și degradarea ecosistemelor sau încălcări ale drepturilor omului; reține că un astfel de cadru juridic al UE ar trebui să fie extins și la ecosistemele cu stocuri mari de carbon și bogate în biodiversitate, altele decât pădurile, ca ecosistemele marine și de coastă, zonele umede, turbăriile sau savanele, pentru a evita mutarea presiunii asupra acestor ecosisteme;
(22) (23)
Raportul de atelier din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice.
Texte adoptate, P9_TA(2020)0285.