5.5.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/25 Trešdiena, 2021. gada 20. oktobris
91. uzskata, ka turpmāka attīstība un ilgtspējīga inovācija augu izcelsmes proteīnu un alternatīvu proteīna avotu, piemēram, kukaiņu vai aļģu, ražošanā ES ir veids, kā efektīvi risināt daudzus uzdevumus vides un klimata jomā, ar kuriem saskaras ES lauksaimniecība, kā arī novērst atmežošanu, bioloģiskās daudzveidības zudumu un ekosistēmu degradāciju trešās valstīs un samazināt pašreizējo Eiropas atkarību no augu olbaltumvielu piegādes; aicina Komisiju balstīties uz savu ziņojumu par augu izcelsmes proteīnu ražošanas attīstību Eiropas Savienībā (COM(2018)0757) un iesniegt ES proteīnu pārejas stratēģiju, kas aptvertu pieprasījumu un piedāvājumu un paredzētu atbalstīt un sekmēt proteīnaugu ilgtspējīgu audzēšanu, tostarp lopbarības un pārtikas vietēju piegādi, uzlabojot ES pašpietiekamību un samazinot vispārējo ietekmi uz vidi un klimatu; uzsver, ka ir svarīgi mazināt atkarību no proteīnaugu importa no aizjūras valstīm;
92. atgādina par aicinājumu uz visiem tiesību aktiem attiecināt prasību par ES ģenēriskā riska novērtēšanu, lai novērstu pārtikā sastopamu bīstamu vielu iedarbību uz patērētājiem;
93. atgādina, ka uzturvielu profili, kuru ieviešana būtiski kavējas, joprojām ir aktuāli un nepieciešami, lai sasniegtu Regulā (EK) Nr.
1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm (72) izvirzītos mērķus; atzinīgi vērtē tiesību akta priekšlikuma izsludināšanu par uzturvielu profilu izveidi; norāda, ka daudzi pārtikas produkti, tostarp daži, kas tiek tirgoti kā bērniem paredzēti produkti, joprojām tiek apzīmēti ar veselīguma un uzturvērtības norādēm, neraugoties uz to, ka tiem ir augsts bažas raisošu uzturvielu līmenis; uzsver, ka ir jāizstrādā spēcīgs uzturvielu profilu kopums, lai aizliegtu uzturvērtības un veselīguma norādes pārtikai ar augstu tauku, cukuru un/vai sāls saturu; aicina pievērst īpašu uzmanību pārtikas produktiem, kas paredzēti bērniem, un citiem īpašiem nolūkiem paredzētiem pārtikas produktiem;
94. atzīst, ka starptautiskās sabiedrības veselības organizācijas, piemēram, Pasaules Veselības organizācija, uzturvērtības marķējumu iepakojuma priekšpusē ir identificējušas kā galveno līdzekli, kas palīdz patērētājiem informētāk izvēlēties sabalansētāku un veselīgāku pārtiku; uzsver, ka ar sistēmu uzturvielu marķēšanai iepakojuma priekšpusē, kas atbilst uztura pamatnostādnēm un tās papildina, būtu jāpalīdz patērētājiem izvēlēties veselīgāku pārtiku, sniedzot viņiem saprotamu informāciju par patērētajiem pārtikas produktiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek izstrādāts obligāts un saskaņots ES uzturvērtības marķējums iepakojuma priekšpusē, kurš pamatojas uz stabiliem un neatkarīgiem zinātniskajiem pierādījumiem, par kuru ir atzīts, ka tas ir saprotams patērētājiem, un kuru var ieviest visi tirgus dalībnieki, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, un šajā sakarībā ņemt vērā pārtikas ražotājiem un arodbiedrībām uzlikto papildu slogu; turklāt uzsver, ka, lai atvieglotu produktu salīdzināšanu, marķējumā būtu jāiekļauj skaidrojošs elements, kurš sniegtu pārredzamu, salīdzināmu un saskaņotu produkta informāciju un balstītos uz vienotiem atsauces apjomiem; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā vienas sastāvdaļas produktu un Eiropas kvalitātes shēmu (ACVN, AĢIN, ĢIN u. c.) produktu īpašās iezīmes, jo īpaši to nemainīgo sastāvu, vienlaikus uzsverot, ka jebkādi iespējami izņēmumi būtu jāapsver, balstoties uz zinātniskiem argumentiem; aicina izveidot digitālu sistēmu papildu informācijas brīvprātīgai sniegšanai par lauksaimniecības pārtikas produktiem (“Eu4healthyfood”) un ierosina, ka šo informāciju varētu sniegt digitālā veidā, izmantojot QR kodu, un patērētājs to varētu viegli iegūt;
95. norāda, ka veselīgie produkti, tostarp pārtika, var saturēt dabiskas vai sintētiskas sastāvdaļas, kurām ir atšķirīga ietekme uz vidi un patērētāju veselību; aicina ieviest obligātas marķēšanas shēmas veselīgiem produktiem, kur norāda, vai sastāvdaļai ir sintētiska izcelsme, ja to iegūst ķīmiskās sintēzes ceļā, it īpaši gadījumos, kad ir arī dabiskie ekvivalenti;
96.
aicina Komisiju novērtēt tādas patērētāju uzvedības izmaiņas kā pārtikas produktu iegāde tiešsaistē;
97. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ar mērķi ir uzlabot izcelsmes marķēšanu un plānus attiecināt to uz plašāku produktu klāstu; atkārtoti aicina izstrādāt obligātu izcelsmes marķējumu; uzsver, ka tam vajadzētu būt visaptverošam un saskaņotam un attiecināmam uz visiem pārtikas produktiem, tas būtu jāizmanto ēdināšanas iestādēm, restorāniem un mazumtirdzniecības uzņēmumiem, tam vajadzētu būt pilnībā pārbaudāmam un izsekojamam un nevajadzētu traucēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību; uzsver, ka ir jāpārskata Pārtikas informācijas regula (73), koncentrējot uzmanību uz pienu un gaļu kā sastāvdaļām; aicina Komisiju labot pašreizējo praksi, saskaņā ar kuru produkti, kuru galveno sastāvdaļu izcelsme nav vietēja vai reģionāla, drīkst tirgot kā vietējus vai reģionālus produktus, ja attiecīgās nevietējas izcelsmes galvenās
(72) (73)
OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.).