5.5.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/139 Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris
115. uzsver, ka ir jāpiesaista vairāk gan valsts, gan privātie ieguldījumi jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju pētniecībā, inovācijā un ieviešanā, tostarp darbietilpīgās nozarēs, lai izveidotu jaunus infrastruktūras tīklus un projektus, kas sekmē Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu;
116. uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un konsekvenci, piedāvājot inovatīvu tehnoloģiju veicināšanas stimulus, lai sasniegtu 2030. un 2050. gada mērķus, pievēršoties jau nobriedušu tehnoloģiju ieviešanai, kā arī ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, kas jāizstrādā, lai, vēlākais, līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi;
117. uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām var būt būtiska nozīme, atbalstot ES zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka ES atveseļošanās prasa izveidot stabilu tiesisko regulējumu un finansiālus stimulus arī privātajiem dalībniekiem, lai panāktu un nodrošinātu tirgū balstītu virzību uz pētniecību, inovācijām un ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādi;
118. uzsver, ka digitalizācija ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina energosistēmu integrāciju, jo tā var nodrošināt dinamiskas un savstarpēji saistītas energonesēju plūsmas, ļaut savstarpēji savienot daudzveidīgākus tirgus un sniegt vajadzīgos datus, lai saskaņotu piedāvājumu un pieprasījumu; uzsver, ka digitālajām tehnoloģijām piemīt potenciāls palielināt energoefektivitāti un tādējādi samazināt kopējās SEG emisijas; atgādina par Komisijas aplēsēm, ka IKT ietekme uz vidi veido 5–9 % no pasaules elektroenerģijas patēriņa un vairāk nekā 2 % no pasaules SEG emisijām; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2018. gada pētījumu mākslīgo intelektu datu centri un datu pārraide varētu veidot 3–4 % no Savienības kopējā elektroenerģijas patēriņa; uzsver, ka Komisija paredz datu centru pakalpojumu patēriņa pieaugumu par 28 % no 2018. līdz 2030. gadam; uzsver, ka 47 % digitālo oglekļa emisiju rada patērētāju iekārtas, piemēram, datori, viedtālruņi, planšetdatori un citi savienotie objekti; tādēļ aicina veikt pasākumus, lai samazinātu IKT nozares radīto oglekļa pēdu, nodrošinot energoefektivitāti un resursefektivitāti, un atgādina par Digitālajā stratēģijā noteikto mērķi, vēlākais, līdz 2030. gadam panākt datu centru klimatneitralitāti un augstu energoefektivitāti;
119. atgādina, cik svarīgs ir pētniecības un inovācijas ieguldījums Parīzes nolīgumā noteikto mērķu un Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētniecību un inovāciju un vispārēji palielināt ES un valstu budžetus, kas paredzēti pētniecībai un inovācijai ilgtspējīgu un drošu energotehnoloģiju un inovācijas jomā; aicina Komisiju apsvērt iespēju turpināt atbalstīt tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, kas veicinās klimatnoturīgu un integrētu enerģētikas sistēmu, tostarp jomās, kurās Eiropai ir vadošā loma pasaulē un vietējās vērtību ķēdes; uzskata, ka ir būtiski, lai Eiropā būtu nozīmīgi atjaunojamo energoresursu enerģijas vērtību ķēžu segmenti, lai sasniegtu klimata mērķus un dotu eiropiešiem nozīmīgas ekonomiskās priekšrocības, un aicina pieņemt pienācīgus pasākumus, lai atbalstītu Eiropā balstīta satura nozīmi atjaunojamo energoresursu enerģijas sistēmu piegādes ķēdē un tiesību aktos;
Klimata pārmaiņas un attīstība
120. uzskata, ka COP 26 ir iespēja atjaunot centienus, lai sasniegtu Parīzes nolīguma un ANO IAM mērķus, jo īpaši 13. ilgtspējīgas attīstības mērķi (klimatrīcība); uzskata, ka Programmai 2030. gadam jābūt ceļvedim ceļā uz zaļāku, taisnīgāku un ilgtspējīgāku nākotni;
121. uzsver, cik svarīga ir cilvēktiesību pieeja klimatrīcības jomā, lai nodrošinātu, ka visos pasākumos tiek ievērotas un atbalstītas visu cilvēku cilvēktiesības;
122. mudina UNFCCC puses turpināt palielināt savus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mērķus saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem un integrēt cilvēktiesību dimensiju savos nacionāli noteiktajos devumos (NND) un pielāgošanās paziņojumā; aicina UNFCCC sekretariātu sadarbībā ar ANO augsto cilvēktiesību komisāri izstrādāt pamatnostādnes par to, kā NND un pielāgošanās paziņojumā integrēt cilvēktiesību aizsardzību;
123.
ņem vērā lielo pierādījumu apjomu tam, ka klimata pārmaiņu ietekme izraisa un pastiprina tādu vitāli svarīgu resursu trūkumu kā aramzeme, nodara kaitējumu ekosistēmām, kas nodrošina iztikas līdzekļus, vai iznīcina tās, kā arī palielina dabas katastrofu biežumu un smagumu, tādējādi veicinot konfliktus, iedzīvotāju pārvietošanu un humanitārās krīzes;