C 184/10
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
5.5.2022.
Trešdiena, 2021. gada 20. oktobris
aprēķina metodes, pamatscenārijus un atsauces periodus katram atsevišķam mērķrādītājiem, un uzsver, ka šajā procesā ir jāiesaista dalībvalstis, jāapspriežas un jāsadarbojas ar tām; atzinīgi vērtē to, ka šīs stratēģijas pirmā vidusposma novērtēšana ir paredzēta 2023. gada vidū; uzsver, ka šajā vidusposma novērtēšanā holistiskā un sistēmiskā veidā ir padziļināti jāatspoguļo visu darbību kumulatīvā ietekme, aptverot visas ilgtspējas dimensijas, neatkarīgi no tā, vai tā ir vides, ekonomikas vai sociālā, tostarp veselības, dimensija;
3. atzinīgi vērtē paziņojumu par uz pierādījumiem balstītu priekšlikumu saistībā ar ilgtspējīgu pārtikas sistēmu tiesisko regulējumu, pamatojoties uz pārredzamiem datiem un ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas; aicina Komisiju izmantot šo priekšlikumu, lai noteiktu uz nākotni vērstu holistisku, līdzsvarotu, integrētu un ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu kopējo pārtikas politiku, kurā visi dalībnieki sniedz savu ieguldījumu un kuras mērķis ir samazināt ES pārtikas sistēmas ietekmi uz vidi un klimatu, kā arī samazināt tās negatīvo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un cilvēku un dzīvnieku veselību un labturību, lai Eiropa vēlākais līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo un gandrīz nulles piesārņojuma kontinentu, un stiprināt tās noturību nolūkā nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa pārtikas nodrošinājumu klimata pārmaiņu, vides degradācijas un bioloģiskās daudzveidības zuduma apstākļos; uzsver nepieciešamību nodrošināt ekonomisko un sociālo ilgtspēju visā pārtikas ķēdē, jo labas sociālekonomiskās izredzes un dažādu attiecīgo nozaru konkurētspēja palīdzēs sasniegt šīs stratēģijas mērķus; mudina ES vadīt globālu pārkārtošanos uz ilgtspēju “no lauka līdz galdam”, pamatojoties uz daudzfunkcionālas lauksaimniecības nozares principu, kas ir ilgtspējīga no vides, sociālā (tostarp veselības) un ekonomikas viedokļa, pamatojoties uz ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) agroekoloģijas principiem un ANO tiesībām uz pārtiku, vienlaikus nodrošinot labāku politikas konsekvenci un saskaņotību, lai visi Eiropas pārtikas sistēmas dalībnieki varētu veikt ilgtermiņa plānošanu, pamatojoties uz reālistiskiem un pārredzamiem SMART mērķiem; uzsver, ka, ņemot vērā milzīgo skaitu zinātnisko pierādījumu par nepieciešamību uzlabot pašreizējās pārtikas sistēmas ilgtspēju un par izmaksu paaugstināšanos, ko radītu nerīkošanās, būtiska nozīme ir inovācijai un ilgtspējīgām praksēm; ierosina ņemt vērā attiecīgos katras dalībvalsts pamatscenārijus un sasniegto progresu, kā arī to konkrētos (reģionālos) apstākļus, vienlaikus veicinot zinātības un labāko prakšu apmaiņu starp dalībvalstīm; uzsver vajadzību rīcībpolitikā iekļaut visu pārtikas un dzērienu apriti kopumā, tostarp ražošanu, apstrādi, tirgvedību, uzglabāšanu, pārvadāšanu, izplatīšanu, viesmīlības nozari, kā arī mazumtirdzniecību, atkritumu likvidēšanu un otrreizējo izejvielu reciklēšanu; prasa šajā tiesību akta priekšlikumā pienācīgi ņemt vērā lauksaimniecības dzīvnieku labturību, jo tā ir pārtikas ilgtspējas neatņemama sastāvdaļa;
4. atbalsta pārtikas politikas stratēģisko plānu (56) izstrādi, kas atvieglo, stimulē un paplašina jaunās un jau esošās valsts, reģionālās un vietējās pārtikas politikas nostādnes, ņemot vērā arī sarežģīto pārtikas nabadzības problēmu Eiropā; uzsver — lai nodrošinātu likumīgu un iekļaujošu procesu, ir svarīgi šos plānus pamatot ar neatkarīgām un objektīvām zinātnes un pētniecības atziņām un iesaistīt dažādu perspektīvo jomu ieinteresētās personas; uzsver, ka pārvaldībai ir vajadzīga jauna transversāla pieeja, lai saskaņotu ES pārtikas un lauksaimniecības politikas jomas, kā arī citas jomas, kas tās ietekmē, piemēram, tirdzniecības, enerģētikas, konkurences un klimata politiku, lai uzlabotu sinerģijas un izvairītos no kompromisiem un pārvaldītu tos; tādēļ aicina veidot strukturētu dialogu starp Parlamentu, dalībvalstīm un visiem pārtikas sistēmas dalībniekiem, tostarp iedzīvotājiem, lai izmantotu visas iespējas, ko sniedz šī stratēģija, un apspriest trūkumus, iespējas un problēmas holistiskas ES kopējās pārtikas politikas izstrādē un īstenošanā; aicina Komisiju veicināt sabiedrības dialogu, lai virzībā uz ilgtspējīgas pārtikas sistēmas tiesiskā regulējuma priekšlikumu, kas noteikti būs jābalsta uz vienu saskaņotu pieeju attiecībā uz visiem ilgtspējas aspektiem, veidotu kopīgu izpratni par ilgtspēju un tās dažādajām sastāvdaļām;
5. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt iespējamību plānu pārtikas piegāžu un uzturdrošības nodrošināšanai, lai saskaņotu kopīgu Eiropas reaģēšanu pārtikas sistēmu krīžu gadījumos; prasa izstrādāt pieeju krīžu novēršanai, lai izvairītos no cilvēku, uzņēmumu vai dalībvalstu panikas un saasinātas reakcijas; uzskata, ka tā būs pienācīga atbilde uz jautājumiem saistībā ar pārtikas nodrošinājumu nākotnē, jo šie jautājumi ir jārisina Eiropas līmenī; mudina Komisiju jautājumus par stratēģiskajiem pārtikas krājumiem risināt tieši tāpat, kā tā risina jautājumu par Savienības stratēģiskajiem naftas krājumiem;
(56)
Eiropas Vides politikas institūts (IEEP) un Ecologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, (Eiropas pārtika un lauksaimniecība jaunā paradigmā: Vai tādas globālas problēmas kā klimata pārmaiņas var risināt, izmantojot pieeju “no lauka līdz galdam?”), 2021. gads, https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf