5.5.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/129 Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris
39. uzsver, ka visām klimata un saistītajām enerģētikas politikas jomām jāatspoguļo jaunākās zinātnes atziņas, kas attiecas uz ekosistēmām un dažādām oglekļa krātuvēm, un to patiesā vērtība, mazinot klimata pārmaiņas un pielāgojoties tām; uzskata, ka dabā balstīti risinājumi un ekosistēmā balstīta pieeja, kā arī ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana un saglabāšana, ir būtiski faktori, kas veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; prasa sniegt vairāk datu par apgabaliem, kas atrodas ar oglekli un sugām bagātās ekosistēmās un ārpus tām, un par saglabāšanas pārvaldības, aizsardzības un atjaunošanas pasākumu kvalitāti, lai pieņemtu informācijā balstītus lēmumus par atjaunošanas prioritātēm, kā arī par pasākumiem un rīcībpolitiku cīņai pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības zudumu;
40. uzsver, ka visas rīcībpolitikas klimata jomā jāīsteno, ievērojot taisnīgas pārkārtošanās principu un principu “piesārņotājs maksā”, pakāpeniski atceļot visas videi kaitīgās subsīdijas un cieši sadarbojoties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem un privāto sektoru, nevienu neatstājot novārtā; tādēļ uzskata, ka pārredzamākas un spēcīgākas sociālās partnerības un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī ir būtisks nosacījums, lai panāktu visu sabiedrības jomu klimatneitralitāti taisnīgā, iekļaujošā un sociāli ilgtspējīgā veidā; atgādina, ka Eiropas Klimata akta 10. pantā ir paredzēti instrumenti, kuru mērķis ir izstrādāt nozaru indikatīvus brīvprātīgas dekarbonizācijas ceļvežus visvairāk emitējošajām nozarēm ES, un mudina Komisiju sadarboties ar šīm nozarēm, lai atvieglotu šādu ceļvežu sagatavošanu;
41. uzsver, ka pasākumi, kas veikti, lai mazinātu klimata pārmaiņas vai pielāgotos tām, nedrīkst izraisīt citu pašreizējo vides problēmu saasināšanos vai jaunu problēmu rašanos ES vai trešās valstīs; šajā saistībā vērš uzmanību uz vides riskiem, kas saistīti ar pieaugošo pieprasījumu pēc atsevišķām kritiski svarīgām izejvielām, kuras vajadzīgas pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni vai klimata inženierijai, un aicina Komisiju savās darbībās šos riskus ņemt vērā un censties tos samazināt līdz minimumam saskaņā ar piesardzības principu;
42. uzskata, ka Eiropas Atveseļošanas instrumenta pasākumu kopuma vērienīgai īstenošanai ilgtspējīgas politikas veidā ir vairākas priekšrocības, kas veicina izaugsmi ekonomikas lejupslīdes laikā, piemēram, jaunu darbvietu radīšana, augstāki īstermiņa fiskālie multiplikatori un lielāki ilgtermiņa izmaksu ietaupījumi, un tā ir iespēja apliecināt citām valstīm ieguvumus to ekonomikai; mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstis maksimāli palielināt šī pasākumu kopuma potenciālu zaļās pārkārtošanās atbalstam;
43. uzsver, ka ir jāatbalsta ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme un jaunu, zaļu tehnoloģiju izstrāde, jo tās var būt nozīmīgs klimata pārmaiņu mazināšanas virzītājspēks;
Pielāgošanās klimata pārmaiņām, zaudējumi un kaitējums
44. atgādina, ka pielāgošanās pasākumi ir pilnīgi nepieciešami visām valstīm, ja tās vēlas mazināt klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi un sasniegt klimatnoturību un ilgtspējīgu attīstību, norādot uz jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu, īpašo neaizsargātību pret klimata pārmaiņām; aicina ES un dalībvalstis pastiprināt pielāgošanās pasākumus un iesaistīt vietējās iestādes, lai pilnībā ievērotu Parīzes nolīguma saistības un nodrošinātu, ka ES pielāgošanās politika atbilst ES globālajai līderībai klimata pārmaiņu mazināšanā; šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju, saikni ar ES Biodaudzveidības stratēģiju un jauno tiesisko regulējumu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, kas izriet no Eiropas Klimata akta, un aicina tos vērienīgi īstenot, tostarp arī to starptautiskos komponentus;
45. uzsver, ka ES Klimatadaptācijas stratēģijā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 24. februārī, ir pausts Komisijas mērķis palielināt resursus un vēl vairāk mobilizēt plašāka mēroga pielāgošanās finansējumu, un ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka finanšu resursi sasniedz visneaizsargātākās jaunattīstības valstu kopienas;
46. atzinīgi vērtē jauno tiesisko regulējumu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, kas paredzēts ES Klimata akta 4. pantā; uzsver, ka ir nepieciešami papildu reglamentējoši pasākumi ar skaidriem mērķiem un starpposma mērķrādītājiem, lai uzlabotu spēju pielāgoties, stiprinātu noturību un mazinātu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām;