5.5.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 184/109 Ceturtdiena, 2021. gada 21. oktobris
2. uzsver, ka ir svarīgi šajā desmitgadē tūlītēji un ātri panākt metāna emisiju samazināšanu — tas būtu viens no visiedarbīgākajiem ES klimatrīcības pasākumiem, pievēršot uzmanību ekonomiskajai un sociālajai ilgtspējai; atzīmē, ka metāna emisiju samazināšana papildina nepieciešamos CO2 emisiju samazinājumus un ka daudzus no emisiju samazinājumiem, ko prasa Parīzes nolīgums, varētu panākt ar lētu un tehniski realizējamu metāna mazināšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis COP26 sanāksmē Glāzgovā ierosināt un risināt sarunas par saistošu globālu nolīgumu par metāna mazināšanu saskaņā ar modelētajiem ceļiem, kas paredz ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC un kas minēti IPCC 1,5 oC īpašajā ziņojumā, IPCC sestajā novērtējuma ziņojumā un UNEP globālajā metāna novērtējumā; atzīmē, ka saskaņā ar UNEP Globālo metāna novērtējumu globālie ieguvumi, ko dotu visa ietekme tirgū un ārpus tā, kvantificējot būtu aptuveni 4 300 USD uz tonnu metāna emisiju samazinājuma un ik gadu varētu novērst aptuveni 1 430 priekšlaicīgas nāves gadījumu uz tonnu emisiju samazinājuma; uzskata, ka gaidāmajam tiesību akta priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējumā tāpēc būtu jāizskata ierosināto pasākumu izmaksas un nerīkošanās vai kavēšanās radītās izmaksas;
3. uzskata, ka ir īpaši svarīgi visās metānu emitējošās nozarēs samazināt emisijas; atzīst nepieciešamību nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos nozarēs, kurās metāna emisiju samazināšanai var būt sociālekonomiska ietekme;
4. uzsver, ka ir svarīgi pieņemt obligātu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju (MZV) visās metānu emitējošajās nozarēs, tostarp pieņemot noteikumus, standartus un metodiku; turklāt uzsver, ka ir svarīgi pieņemt obligātas noplūdes atklāšanas un novēršanas (NAUN) programmas, kas aptver visu piegādes ķēdi enerģētikas un naftas ķīmijas nozarēs; aicina Komisiju meklēt efektīvus instrumentus, lai uzlabotu šo emisiju mērījumu un ziņošanas kvalitāti visās attiecīgajās nozarēs; uzsver, ka dati par metāna emisijām būtu jāziņo publiski vai — sensitīvas informācijas gadījumā — jādara pieejami kompetentajām iestādēm un neatkarīgiem verificētājiem; tomēr uzsver, ka datu trūkums nav iemesls neveikt pasākumus ar mērķi samazināt antropogēnā metāna emisijas un mazināt to ietekmi;
5. uzsver vajadzību saskaņoti pārskatīt ES tiesību aktus klimata un vides jomā, lai ņemtu vērā uzlabotos mērķrādītājus atbilstīgi Parīzes nolīguma mērķiem; aicina Komisiju ierosināt visaptverošu un saistošu tiesisko regulējumu metāna emisiju jomā, lai izvairītos no nevajadzīgas tiesību aktu pārklāšanās, nodrošinātu, ka Valstu emisiju samazināšanas saistību direktīva (15) atbilst ES mērķiem gaisa kvalitātes jomā, tās 2030. gada klimata mērķiem un tās mērķim vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, kā noteikts Eiropas Klimata aktā, un attiecīgi pēc iespējas drīzāk pārskatīt Valstu emisiju samazināšanas saistību direktīvu; uzsver, ka Kopīgo centienu regulā (16) dalībvalstīm noteiktie saistošie emisiju samazināšanas mērķi kopā ar gaidāmo RED un citu tiesību aktu pārskatīšanu ir viens no galvenajiem likumdošanas instrumentiem metāna emisiju samazināšanai vispārējās siltumnīcefekta gāzu samazināšanas ietvaros;
6. uzskata, ka piemērojamo tiesību aktu vispārējās pārskatīšanas ietvaros, lai sasniegtu Eiropas Klimata aktā noteiktos mērķus, ir lietderīgi pieņemt saistošus ES metāna samazināšanas mērķus; norāda uz metāna stratēģijā iekļauto priekšlikumu pārskatīt Valstu emisiju samazināšanas saistību direktīvu un atzinīgi vērtē metāna iekļaušanu reglamentēto piesārņotāju sarakstā; turklāt aicina Komisiju iekļaut metānu piesārņojošo vielu sarakstā, kas noteikts RED II pielikumā, un paplašināt RED darbības jomu, lai labāk aptvertu metānu emitējošās nozares; uzskata, ka Kopīgo centienu regulā minētie valstu mērķi attiecībā uz metāna emisijām ir jāizstrādā, pilnībā ņemot vērā metāna lielāko īstermiņa ietekmi uz klimatu, kā arī iespēju samazināt metāna daudzuma atmosfērā, lai veicinātu klimatneitralitātes panākšanu vēlākais līdz 2050. gadam;
7. uzsver, cik svarīgi ir apkopot ES paraugprakses un pieejamās tehnoloģijas, lai veicinātu inovatīvu ietekmes mazināšanas pasākumu plašāku ieviešanu visās attiecīgajās nozarēs; uzsver, ka šādai praksei un tehnoloģijām būtu vajadzīgs stabils zinātniskais pamats un tām būtu jāatbilst vides mērķiem un ka ir jāizpēta atšķirības operatoru piekļuvē šādai praksei un tehnoloģijām;
(15) (16)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regula (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr.
525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).