C 184/26
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 5 5
2021 m. spalio 20 d., trečiadienis
sudedamųjų dalių kilmė nurodoma mažomis raidelėmis, ir užtikrinti, kad pagrindinių sudedamųjų dalių kilmė būtų labiau matoma vartotojui; ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktą dėl medaus ženklinimo taisyklių pakeitimų, kurie padėtų geriau informuoti vartotojus, ir remti ES bitininkystės sektorių, sustiprinant importo kontrolę, kad būtų užkirstas kelias falsifikuoto medaus importui, ir pabrėžia, kad siekiant kovoti su sukčiavimu maisto produktų srityje reikia veiksmingai užtikrinti visų kilmės šalių ženklinimą;
98. palankiai vertina Komisijos ketinimą sukurti darnaus maisto ženklinimo sistemą ir ragina Komisiją apibrėžti metodiką ir nurodyti, kokie darnumo aspektai būtų įtraukti, sykiu užtikrinant, kad naujoji sistema neprieštarautų esamoms aplinkos apsaugos sistemoms, pvz., ES ekologiniam ženklui ar ekologinės gamybos logotipui; pabrėžia, kad šiuo metu naudojama daug nepagrįstų ir net klaidinančių ekologiškumo teiginių ir reklamos metodų, ir ragina Komisiją nustatyti reglamentavimo sistemą, pagal kurią būtų nustatyta aiški, sparti ir veiksminga išankstinio visų darnumo teiginių ir etikečių patvirtinimo procedūra; pabrėžia, kad, nustačius tokią sistemą, vartotojai būtų apsaugoti nuo klaidingų teiginių apie darnumą, kartu užtikrinant, kad įmonėms, kurios iš tiesų siekia vykdyti aplinkai palankesnę veiklą, būtų deramai atlyginta už jų pastangas; pabrėžia, jog reikia, kad viešosios kontrolės institucijos atliktų visų ženklų, kuriais leidžiama ženklinti maisto produktus, patikras;
99. pabrėžia, kad reikia įvesti gyvūninės kilmės produktų ženklinimą, kuris būtų grindžiamas gamybos būdo ir gyvūnų gerovės rodiklių nurodymu ir apimtų gyvūno gimimo, auginimo ir skerdimo vietą, ir pabrėžia, kad šie reikalavimai turėtų būti taikomi ir perdirbtiems produktams, siekiant padidinti skaidrumą, padėti vartotojams rinktis geresnį produktą ir prisidėti prie gyvūnų gerovės; pabrėžia, kad augalinės kilmės baltymų gamyba ir plėtra rinkoje turėtų būti labiau remiami, ir ragina nedelsiant pasiūlyti ilgai lauktas reikalavimų, susijusių su vegetariškų ir veganiškų maisto produktų ženklinimu, suderinimo nuostatas;
100. dar kartą patvirtina esąs įsitikinęs, kad politikos priemonės, kuriomis siekiama didinti maisto sistemos darnumą, neturėtų remtis vien atsakomybės perkėlimu vartotojams, kurie turi pirkti darnius produktus, nes tai nėra veiksminga, nors vartotojų pasirinkimas yra svarbus darniai pagamintų produktų ir sveikesnės mitybos plėtros veiksnys; pabrėžia, kad labai svarbu tinkamas švietimas mitybos ir aplinkos apsaugos srityse, taip pat galimybė gauti su tuo susijusios lengvai suprantamos informacijos; pabrėžia, kad darnumo ženklinimas turėtų būti grindžiamas mokslo suderintais darnumo kriterijais, turėtų apimti, kai įmanoma, viešosios kontrolės institucijų atliekamas patikras ir, jei reikia, naujas teisėkūros priemones; vis dėlto pažymi, kad vien trečiųjų šalių atliekamas sertifikavimas ir ženklinimas nėra veiksmingi, tačiau gali būti papildančios priemonės siekiant užtikrinti perėjimą prie darnios gamybos ir vartojimo; pripažįsta, kad skaidrumo didinimas naudojant tokius metodus kaip ženklinimas yra svarbus elementas, galintis padėti vartotojams priimti darnesnius pirkimo sprendimus, o tai svarbu siekiant pereiti prie darnesnės, regioninės ir sveikesnės maisto sistemos;
101. pabrėžia, kad maisto produktų kainos turi siųsti tinkamą signalą vartotojams; mano, kad tikrosios maisto produktų kainos, kurios atspindi tikrąją produkto gamybos kainą ūkininkams ir kainą aplinkai ir visuomenei, yra veiksmingiausias būdas ilgainiui užtikrinti darnias ir teisingas maisto sistemas; todėl palankiai vertina strategijos tikslą orientuoti maisto pramonę į praktiką, kurią taikant sveikas ir darnus pasirinkimas vartotojams būtų paprastas, prieinamas ir įperkamas; pritaria tam, kad valstybėms narėms būtų suteikta daugiau lankstumo diferencijuoti PVM tarifus maisto produktams, turintiems skirtingą poveikį sveikatai ir aplinkai, ir suteikti joms galimybę pasirinkti nulinį PVM tarifą sveikiems ir darniems maisto produktams, pvz., vaisiams ir daržovėms, kaip jau įgyvendinama kai kuriose valstybėse narėse, bet neįmanoma šiuo metu to padaryti visur (74), ir taikyti didesnį PVM tarifą nesveikam maistui ir maisto produktams, kurių aplinkos pėdsakas yra didelis; primena, kad namų ūkių išlaidos maisto produktams ES valstybėse narėse labai skiriasi ir kad vartotojams visose valstybėse narėse turėtų būti užtikrintas įperkamumas, kartu užtikrinant sąžiningas pirminių gamintojų pajamas už jų darnius ir sveikus produktus ir didinant skaidrumą bei vartotojų informuotumą apie sąnaudas ir pelną, susijusius su kiekvienu maisto tiekimo grandinės etapu; ragina Komisiją pradėti tyrimą, siekiant nustatyti ekonominę, aplinkosauginę ir visuomeninę kainą, įskaitant su sveikata susijusias išlaidas, susijusią su ES rinkoje daugiausiai vartojamų maisto produktų gamyba ir vartojimu;
(74)
„Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity“, The childhood obesity study.
EPHORT konsorciumas: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.