2022 5 5
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/139 2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis
115. pabrėžia, kad reikia pritraukti daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į naujų tvariųjų technologijų mokslinius tyrimus, inovacijas ir diegimą, įskaitant technologijoms mažiau imliose pramonės srityse, ir į būtinus naujus infrastruktūros tinklus ir projektus, kuriais prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo;
116. pabrėžia, kad svarbu užtikrinti paskatų, kuriomis skatinamos naujoviškos technologijos siekiant 2030 ir 2050 m. tikslų, nuoseklumą ir suderinamumą, sprendžiant brandžių technologijų diegimo klausimą, taip pat investicijas į naujas technologijas, kurias reikia sukurti, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas Sąjungos tikslas neutralizuoti poveikį klimato;
117. pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos gali atlikti esminį vaidmenį palaikant ES žaliąją pertvarką; pabrėžia, kad ES ekonomikos gaivinimui būtina sukurti stabilią reguliavimo sistemą ir finansines paskatas, įskaitant paskatas privatiems subjektams, kad būtų sukurta ir užtikrinta į rinką orientuota pažanga mokslinių tyrimų, inovacijų ir tvariųjų technologijų kūrimo srityje;
118. pabrėžia, kad skaitmeninimas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių energetikos sistemos integraciją, nes jis gali užtikrinti dinamiškus ir tarpusavyje susietus energijos nešėjų srautus, sudaryti sąlygas susieti įvairesnes rinkas ir teikti reikiamus duomenis pasiūlai ir paklausi suderinti; pabrėžia skaitmeninių technologijų potencialą didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taip mažinti bendrą išmetamą ŠESD kiekį; primena, kad, Komisijos skaičiavimais, IRT aplinkosauginis pėdsakas sudaro 5–9 proc. pasaulio elektros energijos suvartojimo ir daugiau nei 2 proc. pasaulio išmetamo ŠESD kiekio; pabrėžia, kad, remiantis Komisijos jungtinio tyrimų centro 2018 m. atliktu dirbtinio intelekto tyrimu, duomenų centrai ir duomenų perdavimas gali sudaryti 3–4 proc. viso elektros vartojimo Sąjungoje; pabrėžia, kad Komisija tikisi, jog 2018– 2030 m. duomenų centrų suvartojimas padidės 28 proc.; pabrėžiama, kad 47 proc. skaitmeninio sektoriaus išmetamo anglies dioksido kiekio tenka vartotojų įrangai, pavyzdžiui, kompiuteriams, išmaniesiems telefonams, planšetiniams kompiuteriams ir kitiems prijungtiems objektams; todėl ragina imtis priemonių, kad būtų sumažintas IRT sektoriaus anglies dioksido išmetimo rodiklis, užtikrinant efektyvų energijos ir išteklių naudojimą, ir pakartoja skaitmeninėje strategijoje nustatytą tikslą iki 2030 m. neutralizuoti duomenų centrų poveikį klimatui ir labai padidinti jų energijos vartojimo efektyvumą;
119. primena mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlio svarbą siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir Europos žaliojo kurso tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir apskritai didinti ES ir nacionaliniuose biudžetuose numatytas lėšas, skirtas MTI veiklai, susijusiai su saugios ir tvarios energetikos technologijomis ir inovacijomis; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę toliau remti technologijas ir inovatyvius sprendimus, kurie padės kurti klimato kaitos poveikiui atsparią ir integruotą energetikos sistemą, įskaitant sritis, kuriose Europa yra pasaulinė lyderė, ir vietos vertės grandinėse; mano, kad siekiant klimato politikos tikslų ir didelės ekonomikos naudos ES piliečiams, Sąjungoje būtina turėti pagrindinius atsinaujinančiųjų energijos išteklių vertės grandinių segmentus, ir ragina imtis tinkamų priemonių siekiant remti Europos turinio vaidmenį atsinaujinančiųjų energijos išteklių tiekimo grandinėje ir teisės aktuose;
Klimato kaita ir vystymasis
120. mano, kad COP 26 suteikia galimybę atnaujinti pastangas siekiant Paryžiaus susitarimo ir JT DVT, ypač 13-ojo DVT (Veiksmai klimato kaitos srityje), tikslų; mano, kad Darbotvarkė iki 2030 m. turi tapti žalesnės, sąžiningesnės ir tvaresnės ateities gairėmis;
121. pabrėžia žmogaus teisių požiūrio svarbą klimato politikos veiksmams, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant visas priemones būtų gerbiamos ir palaikomos visų žmonių teises;
122. primygtinai ragina UNFCCC šalis toliau didinti savo užmojus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų ir integruoti žmogaus teisių aspektą į savo NDC bei komunikaciją prisitaikymo klausimais; ragina UNFCCC sekretoriatą bendradarbiaujant su JT vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru parengti gaires, kaip žmogaus teisių apsauga galėtų būti integruojama į NDC ir komunikaciją prisitaikymo klausimais;
123. žino daugybę įrodymų, kad dėl klimato kaitos atsiranda arba didėja gyvybiškai svarbių išteklių, pavyzdžiui, ariamosios žemės, trūkumas, pažeidžiamos arba sunaikinamos pragyvenimo šaltinį užtikrinančios ekosistemos ir didėja stichinių nelaimių dažnumas ir rimtumas, o tai skatina konfliktus, gyventojų perkėlimą ir humanitarines krizes;