C 184/136
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 5 5
2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis
2020 m. spalio mėn., ir ragina visas šalis skubiai imtis plataus užmojo veiksmų siekiant gerokai sumažinti išmetamą metano kiekį; ragina Komisiją pasiūlyti sąžiningą, išsamią ir aiškią teisinę sistemą, kurioje būtų nustatytos privalomos priemonės ir metano kiekio mažinimo tikslai, kad iki 2030 m. ES būtų gerokai sumažintas išmetamo metano kiekis; ragina Komisiją ir valstybes nares vadovauti tarptautiniam bendradarbiavimui ir koordinavimui išmetamo metano kiekio mažinimo srityje ir imtis iniciatyvos sudaryti visuotinį susitarimą dėl metano kiekio mažinimo konferencijoje COP 26, kuriame būtų nustatyti nauji siekiai dėl pasaulinio metano kiekio mažinimo atsižvelgiant į IPCC 1,5 oC ataskaitą, UNEP pasaulinę metano vertinimo ataskaitą ir šeštąją IPCC vertinimo ataskaitą; 92. primena, kad, kaip parodyta 2030 m. klimato tikslų plano (27) poveikio vertinime, norint iki 2030 m. pasiekti tikslą bent 55 proc. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, reikia mažinti išmetamą metano kiekį, laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų; 93. remia Komisijos pastangas propaguoti teisiškai privalomos sistemos dėl išmetamo metano kiekio mažinimo sukūrimo tarptautiniu lygmeniu JT kontekste; 94. palankiai vertina JAV Prezidento J. Bideno administracijos ir Kinijos prezidento Xi Jinpingo pareikštus ketinimus dėl Monrealio protokolo Kigalio pakeitimo ratifikavimo, kartu su numatoma ES taisyklių dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų peržiūra tai unikali galimybė padėti pasauliui siekti Paryžiaus susitarimo tikslų; ragina Komisiją iki 2021 m. pabaigos pateikti plataus užmojo fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų reglamento peržiūrą, kad būtų sparčiau atsisakyta hidrofluorangliavandenilių (HFC); mano, kad taip pat reikėtų imtis papildomų veiksmų, nukreiptų prieš sieros heksafluorido (SF6) naudojimą; 95. ragina ES prisiimti vadovaujamąjį vaidmenį propaguojant anglies dioksido apmokestinimą kaip veiksmingą kovos su klimato politikos priemonę, kuri būtų platesnės reguliavimo sistemos dalis, ieškoti sąsajų ir kitų bendradarbiavimo su trečiosiose šalyse ir regionuose taikomais anglies dioksido apmokestinimo mechanizmais formų, kad visame pasaulyje būtų sparčiau mažinamas ekonomiškai efektyvus išmetamųjų teršalų kiekis ir kartu mažinama anglies dioksido nutekėjimo rizika, taip padedant užtikrinti vienodas sąlygas visame pasaulyje; ragina Komisiją parengti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bet koks ryšys su ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) ir toliau padėtų užtikrinti papildomą nuolatinį indėlį į klimato kaitos švelninimą bei nedarytų neigiamo poveikio ES vidaus įsipareigojimams, susijusiems su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu; pabrėžia, kad su Pasaulio prekybos organizacija suderinamo ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo sukūrimas yra itin svarbi žaliojo kurso dalis ir turėtų būti laikoma vienu iš pagrindinių prioritetų; pabrėžia, kad anglies dioksido mokesčio mechanizmas turėtų būti naudojamas kaip pavyzdys, kaip imtis griežtesnių veiksmų klimato kaitos srityje ES ir visame pasaulyje, kartu užtikrinant sąžiningą ES vidaus ir užsienio gamintojų konkurenciją; 96. pabrėžia, kaip svaru ryžtingai įsipareigoti kovoti su miškų naikinimu; pažymi, kad, nors ES pastaraisiais metais miško plotas didėja, kituose regionuose, visų pirma besivystančios ekonomikos šalyse, priklausomose nuo biržos prekių, kyla masinio miškų naikinimo, pirmiausia dėl žemės ūkio ir gyvulininkystės sektorių, problema, kurią reikia tinkamai išspręsti;
Pramonė ir konkurencingumas 97. mano, kad COP 26 yra svarbiausia konferencija Europos pramonės ir energetikos sektoriams nuo 2015 m., kai buvo pasirašytas Paryžiaus susitarimas, nes joje Sąjunga įtvirtino siekį ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ir priėmė pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį; mano, kad ekonomikos klestėjimas, socialinė sanglauda, darbo vietų kūrimas, tvari pramonės plėtra ir klimato politika turėtų vienas kitą stiprinti; pabrėžia, kad kova su klimato kaita suteikia ES pramonei galimybių, kuriomis galima pasinaudoti, jei teisės aktų leidėjai įsipareigos imtis savalaikių, specialiai pritaikytų, solidarumu grindžiamų ir tinkamų politinių priemonių; pabrėžia, kad siekiant 2030 m. ir vėlesnių metų tikslų reikia sukurti bendrą strategiją, kuria galima būtų suderinti viešuosius ir privačius finansinius srautus; mano, kad ES labai svarbu užsitikrinti pradininko pranašumą ir rodyti pavyzdį; 98. pabrėžia, kad ES turėtų dėti visas pastangas, kad jos pramonės šakos išlaikytų pirmaujančią poziciją ir pasaulinį konkurencingumą pereinant prie nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos; nurodo, kad siekiant išlaikyti ES vadovaujamąjį vaidmenį ir išplėsti jo sritis, reikėtų pasinaudoti turimomis ir novatoriškomis politikos priemonėmis; pabrėžia, kad reikia dar labiau mažinti Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro ir toliau teikti ES paramą šiai veiklai; palankiai vertina iniciatyvas, kurių imtasi strateginių vertės grandinių srityje; pripažįsta teigiamą poveikį Europos pramonei, kurį daro išankstiniai veiksmai kovojant su klimato kaita ir ES pavyzdys siekiant poveikio klimatui neutralumo, kuriuo sekant sudaromos galimybės mažiau pažengusioms ar šalims, kuriose taikomi švelnesni reikalavimai, ir
(27)
SWD(2020)0176.