C 184/10
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 5 5
2021 m. spalio 20 d., trečiadienis
apskaičiavimo metodus, bazinius rodiklius ir bazinius laikotarpius, ir pabrėžia, kad reikia bendradarbiauti, konsultuotis ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; patvirtina, kad pirmąją strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ laikotarpio vidurio peržiūrą planuojama atlikti 2023 m. viduryje; pabrėžia, kad atliekant šį laikotarpio vidurio vertinimą reikia nuodugniai ir laikantis holistinio bei sisteminio metodo atsižvelgti į bendrą visų veiksmų poveikį, apimant visus tvarumo aspektus, nesvarbu, ar tai būtų aplinkos, ekonominis ar socialinis aspektas, įskaitant sveikatą;
3. palankiai vertina tai, jog pranešta apie įrodymais pagrįstą pasiūlymą dėl tvarias maisto sistemas reglamentuojančios teisės aktų sistemos, kuri būtų grindžiama skaidriais duomenimis ir kurioje būtų atsižvelgiama į naujausias mokslo žinias; ragina Komisiją pasinaudoti šiuo pasiūlymu, siekiant nustatyti perspektyvią holistinę, subalansuotą, integruotą ir aplinkos, socialiniu bei ekonominiu požiūriu tvarią bendrą maisto politiką, prie kurios prisidėtų visi subjektai ir kuria būtų siekiama sumažinti ES maisto sistemos aplinkosauginį pėdsaką ir poveikį klimatui, taip pat sumažinti jos neigiamą poveikį biologinei įvairovei ir žmonių bei gyvūnų sveikatai ir gerovei, kad ne vėliau kaip 2050 m.
Europa taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui ir beveik nulinės taršos žemynu, ir stiprinti jos atsparumą, siekiant užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį apsirūpinimo maistu saugumą klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo ir biologinės įvairovės nykimo sąlygomis; pabrėžia, kad reikia užtikrinti ekonominį ir socialinį tvarumą visoje maisto grandinėje, nes geros socialinės ir ekonominės perspektyvos ir įvairių susijusių sektorių konkurencingumas padės pasiekti strategijos tikslus; ragina ES vadovauti visuotiniam perėjimui prie tvarumo „nuo ūkio iki stalo“, remiantis daugiafunkcio žemės ūkio sektoriaus, kuris yra tvarus aplinkos, socialiniu (įskaitant sveikatos) ir ekonominiu požiūriu, principu, JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) agroekologijos principais ir JT apibrėžta teise į maistą, kartu užtikrinant didesnį politikos nuoseklumą ir suderinamumą, kad visi Europos maisto sistemos subjektai galėtų vykdyti ilgalaikį planavimą, grindžiamą realiais ir skaidriais SMART (konkrečiais, išmatuojamais, pasiekiamais, aktualiais, per nustatytą laiką įvykdytinais) tikslais; pabrėžia, kad reikia skubiai ir ryžtingai keisti politiką ir teisės aktus atsižvelgiant į gausius mokslinius įrodymus, kad reikia didinti dabartinės maisto sistemos tvarumą, ir į didesnes išlaidas, patiriamas dėl neveikimo, ir pabrėžia inovacijų ir tvarios praktikos svarbą; siūlo atsižvelgti į atitinkamus kiekvienos valstybės atskaitos scenarijus ir pasiektą pažangą bei į konkrečias (regionines) sąlygas, kartu skatinant valstybes nares keistis praktine patirtimi ir geriausia praktika; pabrėžia, kad reikia įtraukti ištisas maisto ir gėrimų grandines, įskaitant gamybą, perdirbimą, rinkodarą, sandėliavimą, platinimą pasitelkiant vežimą, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugas, mažmeninę prekybą, šalinimą ir antrinių medžiagų perdirbimą; ragina šiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto visapusiškai atsižvelgti į ūkinių gyvūnų gerovę, nes tai yra neatskiriama maisto darnumo dalis;
4. pritaria tam, kad būtų rengiami maisto politikos strateginiai planai (56), kurių tikslas – palengvinti, skatinti ir išplėsti naują ir esamą nacionalinę, regioninę ir vietos maisto politiką, kartu atsižvelgiant į sudėtingą maisto nepritekliaus Europoje klausimą; pabrėžia, kad svarbu šiuos planus paremti nepriklausomais ir nešališkais mokslo duomenimis ir moksliniais tyrimais ir įtraukti įvairiausią požiūrį turinčius suinteresuotuosius subjektus, kad būtų užtikrintas šio proceso teisėtumas ir įtraukumas; pabrėžia, kad būtinas naujas kompleksinis požiūris į valdymą, kad būtų užtikrintas ES maisto ir ūkininkavimo politikos ir šioms sritims įtaką darančios politikos, tokios kaip prekybos, energetikos, konkurencijos ir klimato, suderinamumas, siekiant padidinti sinergiją, išvengti kompromisų ir juos valdyti; todėl ragina vykdyti struktūrinį Parlamento, valstybių narių ir visų maisto sistemos dalyvių, įskaitant piliečius, dialogą, siekiant pasinaudoti visomis šios strategijos teikiamomis galimybėmis ir aptarti trūkumus, galimybes ir iššūkius plėtojant ir įgyvendinant holistinę bendrą ES maisto politiką; ragina Komisiją skatinti visuomenės diskusiją dėl bendro tvarumo supratimo rengiantis pateikti savo pasiūlymą dėl teisinio pagrindo tvariai maisto sistemai, kuri galiausiai turės būti pagrįsta vienu suderintu požiūriu į visus tvarumo aspektus;
5. palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti nenumatytų atvejų planą maisto tiekimui ir aprūpinimui maistu užtikrinti, kad būtų galima koordinuoti bendrą Europos atsaką į su maisto sistemomis susijusias krizes; primygtinai tvirtina, kad būtinas prevencinis požiūrius, siekiant išvengti žmonių, įmonių ar valstybių narių panikos ir pernelyg jautraus reagavimo; mano, kad tai būtų tinkamas atsakas į augančius lūkesčius dėl aprūpinimo maistu, į kuriuos būtina atsakyti Europos lygmeniu; primygtinai ragina Komisiją svarstyti strateginių maisto atsargų klausimus taip, kaip tai daroma dėl strateginių naftos atsargų visoje Sąjungoje;
(56)
Institute for European Environmental Policy (IEEP) and Ecologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, 2021 (https://think2030.eu/wpcontent/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf).