2022 5 5
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/133 2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis
Tvarus kovos su klimato kaita finansavimas
70. pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės yra didžiausios viešojo finansavimo kovai su klimato kaita teikėjos; pripažįsta, kad kovos su klimato kaita finansavimas yra svarbus klimato srities veiksmams, nes daugelio besivystančių šalių nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai yra sąlyginiai, o jų įgyvendinimas priklauso nuo finansinės paramos; todėl teigiamai vertina per COP 24 priimtą sprendimą nuo 2025 m. vadovautis platesnio užmojo tikslu, pranokstančiu dabartinį įsipareigojimą nuo 2020 m. sutelkti 100 mlrd. USD per metus, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad šiuo metu faktiniai išsivysčiusių šalių įsipareigojimai toli gražu nesiekia jų kolektyvinio tikslo skirti 100 mlrd. USD per metus, ir ragina panaikinti šią spragą; ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant sutelkti besivystančioms šalims skirtą tarptautinį kovos su klimato kaita finansavimą ir parengti tarptautines veiksmų gaires, kuriose būtų numatytas kiekvienai išsivysčiusiai šaliai tenkančios teisingos 100 mlrd. USD dalies finansinis įsipareigojimas ir mechanizmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad įsipareigojimai virstų veiksmais; tikisi, kad naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalys nuo 2025 m. prisidės prie klimato veiksmų finansavimo, kuris tuo metu bus didesnis; tame kontekste pritaria, kad būtų pradėtos derybos dėl naujo finansinio tikslo laikotarpiui po 2025 m., svarstant būdą parengti tikslų matricą, kurioje būtų nurodyti atskiri pagalbiniai tikslai, įskaitant dėl dotacijomis grindžiamo finansavimo, atsižvelgiant į didėjantį poveikį klimatui ir skubų poreikį šį dešimtmetį visapusiškai paspartinti klimato srities veiksmus;
71. pabrėžia, kad finansiniai srautai yra svarbūs prisitaikymui prie klimato kaitos; pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti visuotinį tikslą prisitaikyti prie klimato kaitos ir sutelkti reikšmingą naują prisitaikymui skirtą finansavimą besivystančiose šalyse; ragina ES ir jos valstybes nares įsipareigoti gerokai papildyti teikiamą prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimą, kad būtų įgyvendinama pusiausvyra tarp prisitaikymo ir švelninimo veiksmų finansavimo, teikiant pirmenybę dotacijomis grindžiamam finansavimui, ir COP 26 pateikti tinkamus įsipareigojimus;
72. patvirtina, kad pajamos, gautos taikant pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmą, galėtų būti naudojamos siekiant padidinti kovos su klimato kaita finansavimą besivystančioms šalims, visų pirma prisitaikymo prie klimato kaitos tikslais, bet taip pat siekiant sumažinti jų eksportuojamų ir vidaus rinkoje parduodamų produktų taršos anglies dioksidu intensyvumą;
73. pripažįsta, kad reikia pažangos nuostolių ir žalos klausimu, kuriam spręsti reikalingos papildomos ir pakankamos lėšos pagal Varšuvos tarptautinį mechanizmą turėtų būti sutelktos naudojant novatoriškus viešojo finansavimo šaltinius, ir į kurį atsižvelgdama ES turėtų pritarti COP 26 Varšuvos tarptautinio mechanizmo naujos Veiksmų ir paramos ekspertų grupės (ASEG) įgaliojimams vertinti ir naudoti tokius šaltinius;
74. atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 krizė dar kartą parodė, jog pasikliauname vieni kitais, kad įveiktume visuotinius sunkumus, ir ją reikėtų vertinti kaip raginimą imtis platesnio užmojo kolektyvinių veiksmų; pabrėžia, kad reikia didinti atsparumą remiantis per šią krizę sukaupta patirtimi, susijusia su nepakankamu ekstremaliųjų situacijų planavimu ir reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumais; perspėja, kad dėl COVID-19 krizės stabdoma pažanga, padaryta siekiant DVT, didėja ypač didelis skurdas besivystančiose šalyse ir skolos lygiai; pabrėžia, kad norint sudaryti sąlygas žaliajam ekonomikos atsigavimui pasaulyje būtina gerokai padidinti kovos su klimato kaita finansavimą ir tarptautiniuose forumuose skubiai rasti perspektyvių sprendimų besivystančių šalių skolos mažinimui;
75. mano, jog labai svarbu, kad pagrindinės tarptautinės finansų įstaigos greitai priimtų ir plėtotų žaliąjį finansavimą, siekiant sėkmingai sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro; primena EIB, kaip ES klimato banko, vaidmenį ir jo neseniai priimtą Klimato banko veiksmų planą bei atnaujintą skolinimo energetikos sektoriui politiką; ragina daugiašalius plėtros bankus, įskaitant EIB, ir plėtros finansų įstaigas finansuoti daugiau su klimatu susijusių investicijų, suderinti savo portfelius su Paryžiaus susitarimu ir padėti besivystančioms šalims atsigauti po COVID-19 žaliai, įtraukiai ir atspariai; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sukurti platformas ir priemones, kuriomis būtų skatinama tvaraus ekonomikos atsigavimo geriausia patirtis bei ja būtų dalijamasi ir būtų skatinamas praktinis bendradarbiavimas atsiejant išmetamą ŠESD kiekį nuo ekonomikos augimo, kartu didinant gerovę; ragina parengti ir remti visuotinį susitarimą dėl tvaraus finansavimo principų, įskaitant tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų tvarumo apskaitos standartus;
76. palankiai vertina tai, kad Prisitaikymo fondas ir toliau padės įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; pripažįsta šio fondo svarbą labiausiai klimato kaitos atžvilgiu pažeidžiamoms bendruomenėms ir pažymi, kad nuo 2010 m. šis fondas skyrė daugiau kaip 830 mln. USD prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo didinimo projektams ir programoms, įskaitant daugiau kaip 120 konkrečių vietos projektų pažeidžiamiausiose besivystančių šalių bendruomenėse visame pasaulyje; vis dėlto pabrėžia, kad šios sumos nepakanka, ir ragina valstybes donores gerokai padidinti savo Prisitaikymo fondo indėlius, kad jie būtų geriau nuspėjami ir daugiamečiai;