2022 5 5
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 184/129 2021 m. spalio 21 d., ketvirtadienis
39. mano, kad klimato ir su juo susijusiose energetikos politikos srityse turėtų būti atsižvelgiama į naujausius mokslo duomenis dėl ekosistemų bei įvairių anglies absorbentų ir jų tikrosios vertės švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant; laikosi nuomonės, kad gamtos procesais pagrįsti sprendimai, ekosisteminiai metodai, ekosistemų ir biologinės įvairovės atkūrimas ir išsaugojimas yra būtinos klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jos sąlygos; ragina teikti daugiau duomenų dėl teritorijų, patenkančių ir nepatenkančių į ekosistemas, kuriose daug anglies ir rūšių, ir dėl išsaugojimo valdymo, apsaugos ir atkūrimo priemonių kokybės, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl atkūrimo prioritetų, taip pat dėl priemonių ir politikos kovai su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu;
40. pabrėžia, kad visose politikos srityse turėtų būti laikomasi teisingos pertvarkos principo ir principo „teršėjas moka“, laipsniškai nutraukiant visas aplinkai žalingas subsidijas, glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę, socialinius partnerius ir privatųjį sektorių, nieko nepaliekant nuošalyje; todėl mano, kad didesnis skaidrumas, stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vietos, regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu; primena, kad Europos klimato teisės akto 10 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis siekiama parengti savanoriškai taikomas orientacines sektorines priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksmų gaires daugiausia teršalų išmetantiems sektoriams ES, ir ragina Komisiją bendradarbiauti su šiais sektoriais, kad būtų sudarytos sąlygos tokioms veiksmų gairėms parengti;
41. pabrėžia, kad dėl priemonių, kurių imamasi siekiant sušvelninti klimato kaitą ar prie jos prisitaikyti, ES ar trečiosiose valstybėse neturi paūmėti kitos esamos aplinkos apsaugos problemos arba atsirasti naujų; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į riziką aplinkai, susijusią su didėjančia tam tikrų ypatingos svarbos žaliavų, reikalingų pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos arba klimato inžinerijoje, paklausa ir ragina Komisiją atsižvelgti į šią riziką imantis veiksmų ir kuo labiau ją sumažinti laikantis atsargumo principo;
42. mano, kad priemonės „NextGenerationEU“ gaivinimo priemonių rinkinio, kurį sudaro tvari įvairių sričių politika, plataus masto įgyvendinimas turi įvairių pranašumų, dėl kurių spartėja augimas ekonomikos nuosmukio metu, kaip antai kuriamos naujos darbo vietos, pasiekiami didesni trumpalaikiai fiskaliniai daugikliai bei ilgainiui sutaupoma daugiau išlaidų ir atveriama galimybė kitoms šalims parodyti naudą jų ekonomikai; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares kuo labiau didinti šio priemonių rinkinio pajėgumą remti žaliąją pertvarką;
43. pabrėžia, kad tvarus ekonomikos augimas ir naujų žaliųjų technologijų plėtra turėtų būti remiami, nes jie gali būti reikšmingi veiksniai švelninant klimato kaitą;
Prisitaikymas prie klimato kaitos, nuostoliai ir žala
44. pakartoja, kad visos šalys neišvengiamai turi imtis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, jei ketina mažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ir pasiekti atsparumą klimato kaitai ir darnų vystymąsi, pažymėdamas ypatingą besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių, pažeidžiamumą dėl klimato kaitos poveikio; ragina ES ir valstybes nares aktyviau vykdyti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus ir įtraukti vietos valdžios institucijas, kad būtų visapusiškai laikomasi įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą, ir užtikrinti, kad ES prisitaikymo politika atitiktų ES pirmavimą pasaulyje klimato kaitos švelninimo srityje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina naująją ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, sąsajas su ES biologinės įvairovės strategija ir naują prisitaikymo prie klimato kaitos reglamentavimo sistemą pagal Europos klimato teisės aktą ir ragina juos įgyvendinti su plačiu užmoju, įskaitant jų tarptautinius elementus;
45. pabrėžia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurią Komisija priėmė 2021 m. vasario 24 d., suformuluotas Komisijos tikslas padidinti išteklius ir toliau sutelkti didesnį prisitaikymo veiksmų finansavimą ir kad siekiant užtikrinti, kad finansiniai ištekliai pasiektų pažeidžiamiausias bendruomenes besivystančiose šalyse, tam reikia skirti ypatingą dėmesį;
46. palankiai vertina naują prisitaikymo prie klimato kaitos reglamentavimo sistemą pagal Europos klimato teisės akto 4 straipsnį; pabrėžia, kad norint padidinti prisitaikymo pajėgumus bei atsparumą ir kuo labiau sumažinti pažeidžiamumą dėl klimato kaitos, būtinos papildomos reguliavimo priemonės su aiškiomis siektinomis ir tarpinėmis reikšmėmis;