2022.5.5.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/133 2021. október 21., csütörtök
Fenntartható éghajlati finanszírozás 70. kiemeli, hogy továbbra is az Unió és tagállamai biztosítják az éghajlatváltozással kapcsolatos közfinanszírozás legjelentősebb forrásait; elismeri az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának fontosságát az éghajlat-politikai fellépésekben, mivel számos fejlődő országnak feltételekhez kötött nemzetileg meghatározott hozzájárulásai vannak, amelyek elérése pénzügyi támogatástól függ; ezért üdvözli a COP24 konferencián hozott határozatot, amely szerint 2025-től kezdődően új, ambiciózusabb célkitűzést határoznak meg, amely túlmutat azon a jelenlegi kötelezettségvállaláson, miszerint 2020-tól kezdődően évente 100 milliárd USD-t kell mozgósítani, ugyanakkor aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fejlett országok által tett tényleges vállalások még mindig meg sem közelítik a 100 milliárd USD kollektív célt, és szorgalmazza e hiány pótlását; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az éghajlatváltozás elleni nemzetközi finanszírozás fejlődő országok számára való mozgósítására, és dolgozzanak ki egy olyan nemzetközi ütemtervet, amely felvázolja az egyes fejlett országoknak az 100 milliárd USD összegű pénzügyi kötelezettségvállalásból való méltányos vállalásukat, valamint olyan mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a vállalásokat tettekké alakítsák; elvárja, hogy 2025-től kezdődően a feltörekvő gazdaságok járuljanak hozzá a nemzetközi klímafinanszírozáshoz, amelynek a jövőben magasabb lesz az összege; ezzel összefüggésben támogatja a 2025 utáni időszakra vonatkozó új pénzügyi célról szóló tárgyalások kezdeményezését, amely megvizsgálja egy külön alcélokat tartalmazó cél együttes megközelítését, beleértve a támogatásalapú finanszírozást, amely tükrözi az éghajlatra gyakorolt hatások növekvő súlyosságát és azt, hogy ebben az évtizedben sürgősen és teljes mértékben fel kell gyorsítani az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépéseket; 71. hangsúlyozza, hogy a pénzügyi források áramlása létfontosságú az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mérhetővé tegyék az alkalmazkodásra vonatkozó globális célt, és jelentős új forrásokat mobilizáljanak a fejlődő országok alkalmazkodására; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy vállalják az általuk az alkalmazkodásra nyújtott finanszírozás további jelentős növelését annak érdekében, hogy 2023-ig egyensúlyt alakítsanak ki az alkalmazkodás és mérséklés finanszírozása között – előnyben részesítve a támogatásalapú finanszírozást –, valamint megfelelő vállalásokat készítsenek elő a COP26 konferenciára; 72. megerősíti, hogy az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusból származó bevételeket fel lehetne használni a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelméhez nyújtott finanszírozás fokozására, különösen az ehhez való alkalmazkodásra, valamint exportjuk és belföldön értékesített termékeik szén-dioxid-intenzitásának csökkentésére; 73. elismeri, hogy előrelépésre van szükség a veszteségek és károk kezelésének kérdésében is, amire további és megfelelő erőforrásokat kell előteremteni az államháztartás innovatív forrásain keresztül, a Varsói Nemzetközi Mechanizmus keretében, és amely tekintetében az EU-nak támogatnia kell a COP26 megbízatását a Varsói Nemzetközi Mechanizmus új cselekvési és támogató szakértői csoportja számára, hogy megvizsgálja és keresse ezeket forrásokat; 74.
rámutat arra, hogy a Covid19-válság ismét megmutatta, hogy csak egymásra számíthatunk a globális kihívások kezelésében, és a pandémiát ambiciózusabb és kollektív intézkedésekre sarkalló ébresztőnek kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy rezilienciát kell kialakítanunk azáltal, hogy a jelenlegi válságból levonjuk az összes tanulságot a nem megfelelő vészhelyzeti tervezés és veszélyhelyzeti kapacitások tekintetében; figyelmeztet arra, hogy mivel a Covid19-válság visz­ szafordítja a fenntartható fejlődési célok felé tett haladást, elmélyíti a fejlődő országokban tapasztalható mélyszegénységet, valamint súlyosbította az eladósodottság szintjét; hangsúlyozza, hogy a globális zöld fellendülés elősegítése érdekében jelentős mértékben növelni kell az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását, és a nemzetközi fórumokon sürgősen életképes megoldásokat kell találni a harmadik országok adósságkönnyítését illetően; 75. alapvető fontosságúnak tartja, hogy a globális gazdaság sikeres dekarbonizációja érdekében a főbb nemzetközi pénzügyi intézmények mielőbb zöld finanszírozási megoldásokat fogadjanak el és fejlesszenek ki; emlékeztet az EBB uniós klímabankként betöltött szerepére, valamint a közelmúltban elfogadott klímabank ütemtervre és az aktualizált energiahitel-nyújtási politikára; sürgeti a többoldalú fejlesztési bankokat, köztük az EBB-t és a fejlesztésfinanszírozási intézményeket, hogy finanszírozzanak több éghajlat-politikai beruházást, igazítsák portfóliójukat a Párizsi Megállapo­ dáshoz, és támogassák a fejlődő országokat a Covid19-járványból való zöld, inkluzív és reziliens helyreállításban; rámutat arra, hogy olyan platformokat és eszközöket kell létrehozni, amelyek – a jólét növelése mellett – a fenntartható helyreállítás bevált gyakorlatait mozdítják elő és osztják meg, továbbá az ÜHG-kibocsátásnak a gazdasági növekedéstől való függetlenítésére irányuló gyakorlati együttműködést mozdítják elő; szorgalmazza a fenntartható finanszírozás elveiről szóló globális megállapodás kidolgozását és támogatását, beleértve a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) fenntarthatósági beszámolási standardjait; 76. üdvözli, hogy az Alkalmazkodási Alap továbbra is szolgálni fogja a Párizsi Megállapodást; elismeri az alap fontosságát az éghajlatváltozásnak leginkább kitett közösségek számára, és megjegyzi, hogy 2010 óta az alap több mint 830 millió USD-t kötött le az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az ellenálló képességet célzó projektekre és programokra, beleértve a világ legsérülékenyebb közösségeiben több mint 120 konkrét, lokalizált projektet; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ez az összeg nem elegendő, és felhívja az adományozó országokat, hogy jelentősen növeljék az Alkalmazkodási Alapnak nyújtott hozzájárulásaikat egy kiszámíthatóbb, többéves megközelítéssel;