C 184/114
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.5.5.
2021. október 21., csütörtök
40.
üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint szakértői csoportot hoz létre az életciklusra vetített metánkibocsátási mátrix elemzése céljából;
41. sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a gyepterületek szénmegkötési potenciáljára vonatkozó adatok gyűjtésében, hogy lehetővé váljon az éghajlat-politika célzottabb megközelítése;
42. elismeri, hogy az állattenyésztés az állandó gyepterületek kulcsfontosságú tevékenysége, amely lehetővé teszi a vidéki mezőgazdasági üzemek túlélését, gazdasági stabilitását és fennmaradását a hegyvidéki régiókban, és ezáltal megakadályozza e területeken a növényzet túlburjánzását; felhívja a Bizottságot, hogy a beruházási erőfeszítéseket összpontosítsa a metángátlókkal kapcsolatos innováció finanszírozására, ideértve a legelőalapú rendszereket is, és működjön együtt a hasonló kutatásokban részt vevő harmadik országokkal;
43. megemlíti az elárasztással helyreállított tőzeglápokból származó metánkibocsátást; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a kutatások szerint a felmelegedést fokozó hatás az elárasztás után elér egy felső határt, mivel az elárasztással helyreállított tőzeglápok CO2/N2O-kibocsátása megszűnik, és a kibocsátott metán csak rövid ideig marad meg a légkörben (20); kiemeli, hogy ez nem igaz a lecsapolt tőzeglápok folyamatos CO2-kibocsátására, amely további felmelegedést okoz; a tőzeglápok késedelem nélküli elárasztását szorgalmazza a legkedvezőbb hűtési hatás elérése érdekében;
44. megjegyzi, hogy a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia szerint a legtöbb európai étrendje nincs összhangban az egészséges táplálkozásra vonatkozó ajánlásokkal, és hogy a lakosság egészének az egészségesebb élelmiszerek, étrendek és életmód irányába kell elmozdulnia, ideértve a fenntartható módon előállított növények és növényi alapú élelmiszerek – például a friss gyümölcsök és zöldségek, a teljes kiőrlésű magok és a hüvelyesek – fokozott fogyasztását, valamint a hús és az ultrafeldolgozott termékek túlzott fogyasztásának kezelését, ami a környezet javát is szolgálja, például csökkenti a metánkibocsátást, hozzájárul az állatok jólétéhez és ellenállóbbá teszi a gazdaságot; hangsúlyozza, hogy a fenntartható, egészséges és kiegyensúlyozottabb étrendekre vonatkozó, az egész Unióra kiterjedő, tudományos alapokon nyugvó, egyértelmű célkitűzéseket is tartalmazó, az európai élelmiszerek és étrendek kulturális és regionális sokszínűségét, valamint a fogyasztók igényeit figyelembe vevő ajánlások segítenék és ösztönöznék a fogyasztókat, és tájékoztatást adnának a tagállamok által a fenntarthatósági elemeknek a nemzeti étrendi tanácsadásba való beépítése érdekében tett erőfeszítésekről; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki ilyen ajánlásokat és konkrét intézkedéseket az egészséges, fenntartható és kiegyensúlyozottabb étrendek hatékony támogatása érdekében;
45. hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaságból származó metánkibocsátás korlátozására szolgáló technológiák és gyakorlatok, például a fenntartható állattartási gyakorlatok gyorsan fejlőődnek, ezért azokat támogatni kell és mihamarabb be kell vezetni; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelésben a metánkibocsátás csökkentését lehetővé tevő, bizonyítottan eredményes és költséghatékony innovációkat gyorsan hajtsák végre az EU-ban, és hogy a már rendelkezésre álló innovációkat az uniós termelők használják fel a metánkibocsátás további csökkentése érdekében a közös agrárpolitika (KAP) és a nemzeti stratégiai tervek keretében, többek között konkrét, célzott ökorendszerek és szén-dioxid-gazdálkodási kezdeményezések révén a KAP keretében, valamint egyéb magán- vagy állami finanszírozási forrásokon keresztül; úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelőknek a Horizont Európa program és az európai kutatási infrastrukturális alapok keretében pénzügyi ösztönzőket kellene kapniuk a kibocsátáscsökkentési gyakorlatok bevezetésére; elismeri azonban, hogy a mezőgazdasági termelők valószínűleg egyedül nem tudják megoldani meg az állattenyésztéssel kapcsolatos kibocsátási problémákat; megjegyzi, hogy a tagállamok mezőgazdasága és a nemzeti sajátosságok közötti strukturális különbségek hatással lesznek az ilyen technikák alkalmazásának költségeire;
46.
kiemeli, hogy már léteznek jól bevált gyakorlatok a trágyakezelésből származó kibocsátások csökkentésére; megjegyzi, hogy ezek a gyakorlatok a mezőgazdasági ágazat által kibocsátott ammónia szintjét is csökkentik; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot e technikák alkalmazásának biztosítására irányuló szabályozási intézkedésekre, reális és ambiciózus célokkal és határidőkkel; rámutat továbbá, hogy a nitrogénalapú műtrágyák nagy mennyiségű metánkibocsátást okoznak; felhívja a Bizottságot, hogy a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia részeként tegye meg a megfelelő lépéseket a kapcsolódó kibocsátások csökkentése érdekében;
47. hangsúlyozza, hogy az EU-nak kulcsszerepet kell játszania a kutatás, az innováció és a fejlesztés támogatásában, valamint az olyan új fenntartható technológiák és gyakorlatok fejlesztésében, amelyek valamennyi ágazatból, többek között az állattenyésztésből származó metánkibocsátás csökkentését segítik elő, többek között azáltal, hogy javítják
(20)
Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. and Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions”, Nature Communications, 11, 1644 (2020).