C 184/26
HR
Službeni list Europske unije
5.5.2022.
srijeda, 20. listopada 2021.
primarnih sastojaka bude vidljivije potrošačima; poziva Komisiju da predloži zakonodavne izmjene za pravila o označavanju meda koje će rezultirati boljim informiranjem potrošača te da podrži pčelarski sektor EU-a pojačavanjem uvoznih inspekcija kako bi se spriječio uvoz patvorenog meda, naglašavajući pritom da se sve oznake o podrijetlu moraju učinkovito primjenjivati u borbi protiv prijevara s hranom;
98. pozdravlja namjeru Komisije da stvori održiv okvir za označavanje hrane i poziva Komisiju da definira metodologiju i odredi koje bi dimenzije održivosti bile obuhvaćene te da istodobno osigura da se novi sustav ne kosi s postojećim okolišnim okvirima, poput znaka za zaštitu okoliša ili ekološke oznake EU-a; naglašava da se trenutno koriste mnoge nepotkrijepljene, pa čak i zavaravajuće ekološke tvrdnje i metode oglašavanja te poziva Komisiju da uvede regulatorni okvir kojim će se uspostaviti jasan, brz i učinkovit postupak prethodnog odobrenja za sve tvrdnje i oznake o održivosti; naglašava da bi takav okvir zaštitio potrošače od neistinitih tvrdnji o održivosti, uz istodobno osiguravanje da tvrtke koje istinski teže ekološki prihvatljivijem poslovanju budu nagrađene za svoj trud; naglašava da javna inspekcijska tijela moraju provjeravati sve oznake dopuštene na prehrambenim proizvodima;
99. naglašava da se na proizvodima životinjskog podrijetla moraju stavljati oznake, koje bi se trebale temeljiti na utvrđivanju načina proizvodnje kao i pokazateljima dobrobiti životinja, te sadržavati mjesto rođenja, uzgoja i klanja životinje, te naglašava da se ti zahtjevi trebaju proširiti na prerađene proizvode kako bi se povećala transparentnost, pomoglo potrošačima u boljem odabiru i pridonijelo dobrobiti životinja; naglašava da bi se trebala bolje podržati proizvodnja i prihvaćanje na tržištu bjelančevina biljnog podrijetla, te nadalje poziva da se bez daljnjeg odlaganja dovrši već davno potrebno usklađivanje zahtjeva u pogledu označavanja vegetarijanske i veganske hrane;
100. ponovno potvrđuje svoje uvjerenje da mjere politike za povećanje održivosti prehrambenog sustava ne bi trebale ovisiti samo o prebacivanju odgovornosti za kupnju održivih proizvoda na potrošače jer to nije učinkovito, jer je izbor potrošača važan čimbenik za prihvaćanje održivo proizvedene i zdravije prehrane; naglašava važnost dobrog obrazovanja o prehrani i okolišu, kao i dostupnost lako razumljivih relevantnih informacija u tom pogledu; naglašava da bi se označavanje održivosti trebalo temeljiti na znanstveno usklađenim kriterijima održivosti, trebalo bi uključivati inspekcije koju provode javna nadzorna tijela kad god je to moguće, te nove zakonodavne mjere prema potrebi; međutim napominje da samo certificiranje i označavanje trećih strana nije učinkovito, ali mogu biti komplementarni alati u osiguranju prijelaza na održive proizvodnje i potrošnje; priznaje da je povećanje transparentnosti metodama poput označavanja važan element koji može pomoći potrošačima u donošenju održivijih odluka o kupnji, što je važno za postizanje prijelaza na održiviji, regionalni i zdravi prehrambeni sustav;
101.
ističe da cijene hrane moraju slati pravu poruku potrošačima; smatra da su stvarne cijene hrane, koje odražavaju i stvarne troškove proizvodnje za poljoprivrednike kao i za okoliš i društvo, najučinkovitiji način da se dugoročno postignu održivi i pravični prehrambeni sustavi; stoga pozdravlja cilj strategije da prehrambenu industriju usmjeri prema praksama koje zdravi i održivi izbor čine lakim, pristupačnim i cjenovno prihvatljivim za potrošače; podržava omogućavanje veće fleksibilnosti državama članicama u razlikovanju stopa PDV-a na hranu s različitim učincima na zdravlje i okoliš te im omogućuje da odaberu nultu stopu PDV-a za zdrave i održive prehrambene proizvode, poput voća i povrća, što se već primjenjuje u nekim državama članicama, ali trenutno nije moguće za sve (74), te višu stopu PDV-a na nezdravu hranu i hranu koja ima veliki učinak na okoliš; podsjeća da se izdaci kućanstava za prehrambene proizvode značajno razlikuju u državama članicama EU-a i da se potrošačima u svim državama članicama mora osigurati pristupačna cijena, uz istovremeno osiguravanje poštenog prihoda primarnim proizvođačima za njihove održive i zdrave proizvode te povećavanje transparentnosti i svijesti potrošača o troškovima i dobiti povezanima u svakom stadiju lanca opskrbe hranom; poziva Komisiju da pokrene studiju kojom će se u gospodarskom pogledu kvantificirati ekološki i društveni troškovi, uključujući zdravstvene troškove, koji su povezani s proizvodnjom i potrošnjom prehrambenih proizvoda koji se najviše konzumiraju na tržištu EU-a;
(74)
„U svrhu potpore srednjoročne evaluacije akcijskog plana EU-a za pretilost djece.
Studija pretilosti djece.”
(Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study.)
Konzorcij EPHORT: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.
https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/ publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en