5.5.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 184/25 srijeda, 20. listopada 2021.
91. smatra da je daljnji razvoj i održive inovacije u području biljnih bjelančevina i alternativnih izvora bjelančevina u EU-u, kao što su insekti i alge, način za učinkovito pristupanje rješavanju mnogih okolišnih i klimatskih izazova s kojima se suočava poljoprivreda EU-a, kao i za sprečavanje krčenja šuma, gubitka bioraznolikosti i propadanje ekosustava u zemljama izvan EU-a, a tako i za smanjenje trenutačne ovisnosti Europe u pogledu opskrbe biljnim bjelančevinama; poziva Komisiju da nadopuni svoje izvješće o razvoju biljnih bjelančevina u Europskoj uniji (COM(2018)0757) i predstavi strategiju tranzicije bjelančevina EU-a koja obuhvaća potražnju i ponudu kako bi podržala i potaknula održivu proizvodnju proteinskih kultura, uključujući lokalne zalihe hrane za životinje i proizvodnju hrane, povećavajući samodostatnost EU-a i smanjujući globalne utjecaje na okoliš i klimu; naglašava važnost smanjenja ovisnosti o uvozu proteinskih kultura iz inozemstva;
92.
podsjeća na svoj poziv da proširi procjenu generičkog rizika EU-a na cijelo zakonodavstvo kako bi se spriječila izloženost potrošača opasnim tvarima u hrani;
93.
podsjeća da prehrambeni profili, čija provedba znatno kasni, ostanu primjereni i neophodni da bi se ispunili ciljevi Uredbe (EZ) br.
1924/2006 o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama (72); pozdravlja najavu zakonodavnog prijedloga za utvrđivanje prehrambenih profila; ističe da se za mnoge prehrambene proizvode, uključujući neke koji su usmjereni prema djeci, i dalje koriste zdravstvene i prehrambene tvrdnje iako imaju visoke razine hranjivih tvari koje izazivaju zabrinutost; naglašava da se mora razviti snažan skup prehrambenih profila kako bi se zabranila uporaba prehrambenih i zdravstvenih tvrdnji o dobrobiti hrane s visokim udjelom masti, šećera i/ili soli; poziva da se posebna pažnja posveti hrani za djecu i drugoj hrani za posebne namjene;
94. prepoznaje da su međunarodna tijela za javno zdravstvo, kao što je Svjetska zdravstvena organizacija, prepoznale oznake hranjive vrijednosti na prednjoj strani pakiranja kao ključni alat koji potrošačima pomaže da donesu zdravije i uravnoteženije odluke u vezi izbora hrane utemeljene na informacijama; naglašava da bi sustav označavanja hranjivih tvari na pakiranju, koji je u skladu s prehrambenim smjernicama i nadopunjuje ih, trebao pomoći potrošačima u odabiru zdravije hrane pružajući im razumljive informacije o hrani koju konzumiraju; poziva Komisiju da osigura da se obavezna i usklađena prehrambena oznaka EU-a na prednjoj strani pakiranja razvije na temelju čvrstih, neovisnih znanstvenih dokaza i pokazanog razumijevanja potrošača, s otvorenim pristupom za sve tržišne subjekte, uključujući male i srednje subjekte, uzimajući u obzir uzeti u obzir dodatno opterećenje subjekata u hrani i sindikata; nadalje naglašava da bi, radi lakše usporedbe među proizvodima, trebao uključivati element tumačenja za pružanje transparentnih, usporedivih i usklađenih informacija o proizvodu te se temeljiti na jedinstvenim referentnim iznosima; poziva Komisiju da na odgovarajući način uzme u obzir posebna obilježja proizvoda s jednim sastojkom i proizvoda prema europskim sustavima kvalitete (zaštićena oznaka izvornosti, zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla, oznaka zemljopisnog podrijetla itd.), a osobito nepromjenji­ vost njihovog sastava, naglašavajući pritom da se sva razmatranja u vezi s mogućim izuzećima trebaju temeljiti na znanstvenim zaključcima; poziva na uspostavu digitalnog sustava za pružanje dodatnih dobrovoljnih informacija za poljoprivredno-prehrambene proizvode („EU4healthyfood”), i predlaže da bi se informacije mogle pružiti na digitalni način putem QR koda te bi ih potrošač jednostavno mogao saznati;
95. napominje da zdravi proizvodi, uključujući hranu, mogu sadržavati prirodne ili sintetičke sastojke koji imaju različit utjecaj na okoliš i zdravlje potrošača; poziva na uvođenje obveznih sustava označivanja zdravih proizvoda, koji navode je li neki sastojak sintetičkog podrijetla ako je dobiven kemijskom sintezom, posebno u slučajevima kada postoje prirodni ekvivalenti;
96. poziva Komisiju da ocijeni promjene u ponašanju potrošača, primjerice pri kupovini prehrambenih proizvoda na internetu;
97. pozdravlja inicijativu Komisije čiji je cilj poboljšanje označivanja podrijetla i razmatranje njegovog širenja na širi spektar proizvoda; ponavlja svoj poziv na obvezno označavanje podrijetla; naglašava da bi to trebalo biti sveobuhvatno i usklađeno te obuhvaćati sve prehrambene proizvode te obuhvaćati ugostiteljske objekte, restorane i maloprodaju te biti u potpunosti provjerljivo i sljedivo, a da se pritom ne narušava pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; naglašava da je potrebno revidirati uredbu o informiranju o hrani (73) s naglaskom na mlijeku i mesu kao sastojcima; poziva Komisiju da ispravi postojeću praksu prema kojoj se proizvodi čiji primarni sastojci nisu iz lokalnih ili regionalnih izvora mogu stavljati na tržište kao takvi ako je podrijetlo tih ne-lokalnih primarnih sastojaka navedeno malim slovima te da podrijetlo
(72) (73)
SL L 404, 30.12.2006, str. 9.
Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani.
(SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).