C 184/10
HR
Službeni list Europske unije
5.5.2022.
srijeda, 20. listopada 2021.
i referentnih razdoblja svakog pojedinačnog cilja te naglašava potrebu za suradnjom, savjetovanjima i suradnjom s državama članicama; potvrđuje da je prva srednjoročna revizija strategije „od polja do stola” planirana za sredinu 2023.; naglašava da ta srednjoročna evaluacija mora detaljno odraziti kumulativni učinak svih radnji na cjelovit i sustavan način, uz obuhvaćanje svih dimenzija održivosti, bile one ekološke, gospodarske ili društvene, uključujući zdravlje;
3. pozdravlja najavu prijedloga zakonskog okvira za održive prehrambene sustave na temelju dokaza, koji je temeljen na transparentnim podacima i uzima u obzir najnovije znanstvene spoznaje; poziva Komisiju da iskoristi ovaj prijedlog za postavljanje cjelovite, uravnotežene, integrirane te ekološki, društveno i gospodarski održive zajedničke politike hrane usmjerene na budućnost, u kojoj svi akteri daju svoj doprinos, s ciljem smanjenja učinaka na okoliš i klimu prehrambenog sustava EU-a, kao i smanjenje njegovih negativnih učinaka na biološku raznolikost te zdravlje i dobrobit ljudi i životinja kako bi Europa najkasnije do 2050. postala prvi klimatski neutralni kontinent s onečišćenjem blizu nule, te ojačala njegovu otpornost s ciljem osiguranja srednjoročne i dugoročne sigurnosti hrane u kontekstu klimatskih promjena, degradacije okoliša i gubitka bioraznolikosti; naglašava potrebu za osiguravanjem gospodarske i socijalne održivosti u cijelom prehrambenom lancu jer će dobri socioekonomski izgledi i konkurentnost različitih relevantnih sektora pomoći u ispunjenju ciljeva strategije; potiče EU da predvodi globalni prijelaz prema održivosti od polja do stola, temeljen na načelu multifunkcionalnog poljoprivrednog sektora koji je održiv s ekološkog, društvenog (uključujući zdravstvenog) i gospodarskog stajališta, u skladu s načelima agroekologije Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) i UN-ovim pravom na hranu, uz osiguravanje poboljšane dosljednosti i usklađenosti politike kako bi se svim akterima u europskom prehrambenom sustavu omogućilo da provode dugoročno planiranje na temelju realnih i transparentnih ciljeva SMART; naglašava potrebu za hitnom i hrabrom promjenom politike i zakonodavstva imajući u vidu goleme znanstvene dokaze o potrebi za poboljšanjem održivosti postojećeg prehrambenog sustava i veće troškove koji su nastali kao posljedica nedjelovanja te naglašava važnost inovacija i održivih praksi; predlaže da se uzmu u obzir odgovarajuće referentne vrijednosti i napredak postignut u svakoj državi članici, kao i njihovi specifični (regionalni) uvjeti, istodobno promičući razmjenu znanja i najboljih praksi među državama članicama; ističe potrebu da se obuhvate cijeli lanci opskrbe hranom i pićem, uključujući proizvodnju, preradu, stavljanje na tržište, skladištenje, prijevoz, distribuciju, ugostiteljstvo, maloprodaju, odlaganje otpada i recikliranje sekundarnih materijala; poziva da se u okviru tog zakonodavnog prijedloga u potpunosti vodi računa o dobrobiti životinja iz uzgoja s obzirom na to da je to važno za prehrambenu održivost;
4. podržava razvoj strateških planova prehrambene politike (56), koji služe za olakšavanje, poticanje i povećanje novih i postojećih nacionalnih, regionalnih i lokalnih prehrambenih politika, uzimajući u obzir i složeno pitanje siromaštva hranom u Europi; naglašava da je važno da se ti planovi temelje na neovisnoj i nepristranoj znanosti i istraživanjima te uključivanju dionika raznoraznih stajališta kako bi se osigurao legitiman i uključiv proces; naglašava da je potreban novi međusektorski pristup upravljanju kako bi se osigurala usklađenost između prehrambenih i poljoprivrednih politika EU-a i onih koje utječu na njih kao što su politike u području trgovine, energije, tržišnog natjecanja i klime, radi povećanja sinergija i izbjegavanja kompromisa i upravljanja njima; stoga poziva na strukturirani dijalog između Parlamenta, država članica i svih aktera u prehrambenom sustavu, uključujući građane, kako bi se iskoristile sve mogućnosti koje nudi ova strategija i povela rasprava o nedostacima, mogućnostima i izazovima u razvoju i provedbi cjelovite zajedničke prehrambene politike EU-a; poziva Komisiju da promiče društveni dijalog o zajedničkom razumijevanju održivosti i njezinih različitih komponenti na putu prema njezinu prijedlogu zakonodavnog okvira za održivi prehrambeni sustav, koji će se u konačnici morati temeljiti na jednom usklađenom pristupu svim aspektima održivosti;
5. pozdravlja Komisijin prijedlog izrade kriznog plana za osiguravanje opskrbe hranom i sigurnosti hrane kako bi se koordinirao zajednički europski odgovor na krize koje utječu na prehrambene sustave; ustraje u tome da je potreban preventivni pristup kako bi se izbjeglo djelovanje zbog panike i pretjerane reakcije kod ljudi, poduzeća ili država članica; smatra da će to biti odgovarajući odgovor na sve veća očekivanja u pogledu sigurnosti hrane na koja se mora odgovoriti na europskoj razini; potiče Komisiju da razmotri strateška pitanja zalihe hrane na način na koji to čini za strateške zalihe nafte u Uniji;
(56)
Institut za europsku politiku okoliša i Ekološki institut, dokument politike Think2030, „Europska hrana i poljoprivreda u novoj paradigmi: Mogu li se globalni izazovi poput klimatskih promjena riješiti pristupom „od polja do stola”?”(European food and agriculture in a new paradigm:Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?), 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf