5.5.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 184/133 četvrtak, 21. listopada 2021.
Održivo financiranje u području klime
70.
ističe da su EU i njegove države članice zaslužni za najveći dio javnog financiranja u području klime; prepoznaje važnost financiranja u području klime za djelovanje povezano s klimom, s obzirom na to da mnoge zemlje u razvoju imaju uvjetne nacionalno utvrđene doprinose čije ostvarivanje ovisi o financijskoj potpori; pozdravlja stoga odluku donesenu na konferenciji COP24 da se postavi ambiciozniji cilj za razdoblje nakon 2025., koji premašuju trenutačnu obezu mobilizacije 100 milijardi USD godišnje od 2020., ali izražava zabrinutost da stvarne obveze razvijenih zemalja i dalje uvelike zaostaju za kolektivnim ciljem od 100 milijardi USD godišnje te poziva na nadoknadu te razlike; potiče EU i njegove države članice da povećaju svoje zalaganje za mobilizaciju međunarodnog financiranja u području klime namijenjenog zemljama u razvoju i izradu međunarodnog plana u kojem se navodi pošten udio svake razvijene zemlje u financijskoj obvezi u iznosu od 100 milijardi USD i mehanizmi kojima se osigurava da će se obveze ispuniti; očekuje da će od 2025.
nadalje gospodarstva u usponu doprinositi većoj svoti međunarodnih financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena; u tom kontekstu podupire pokretanje pregovora o novom financijskom cilju za razdoblje poslije 2025., istražujući pristup matrici ciljeva s odvojenim podciljevima, između ostalog za financiranje koje se temelji na bespovratnim sredstvima, čime se odražavaju sve veća ozbiljnost negativnih klimatskih učinaka i hitna potreba da se djelovanje u području klime do kraja ubrza u ovom desetljeću;
71.
ističe da da su financijski tokovi ključni za prilagodbu klimatskim promjenama; naglašava važnost operacionalizacije globalnog cilja u pogledu prilagodbe i važnost mobilizacije znatne količine novih sredstava za prilagodbu u zemljama u razvoju; poziva EU i države članice da se obvežu na znatno dodatno povećanje sredstava koja izdvajaju za prilagodbu kako bi se postigla ravnoteža između sredstava za prilagodbu i sredstava za ublažavanje davanjem prioriteta financiranju na temelju bespovratnih sredstava te kako bi se pripremile odgovarajuće obveze koje će se preuzeti na konferenciji COP26;
72. potvrđuje da bi se prihodi od mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika mogli iskoristiti za povećanje financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena za zemlje u razvoju, posebno za prilagodbu, ali i za smanjenje intenziteta iskorištavanja ugljika u njihovu izvozu i proizvodima koji se prodaju na domaćem tržištu;
73. prepoznaje potrebu za napretkom u pogledu gubitaka i štete, za koje bi se trebala prikupiti prikladna dodatna sredstva iz inovativnih izvora javnog financiranja u okviru Varšavskog međunarodnog mehanizma i za koje bi EU trebao podržati mandat konferencije COP26 za osnivanje nove Stručne skupine za djelovanje i potporu u okviru Varšavskog međunarodnog mehanizma kako bi istražila i pronašla takve izvore;
74. ukazuje na činjenicu da je kriza izazvana bolešću COVID-19 još jednom pokazala da se oslanjamo jedni na druge kako bismo prevladali globalne izazove te da bi je trebalo promatrati kao poziv na ambicioznije i kolektivno djelovanje; ističe potrebu za izgradnjom otpornosti kroz učenje iz iskustava stečenih tijekom trenutačne krize u smislu nedostatnog planiranja i kapaciteta za odgovor u slučaju izvanrednih situacija; upozorava da se zbog krize bolesti COVID-19 poništava napredak prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja i povećava ekstremno siromaštvo u zemljama u razvoju te da se pogoršavaju razine duga; naglašava da je za olakšavanje zelenog oporavka na globalnoj razini nužno znatno povećati financiranje u području klime i hitno osigurati prihvatljiva rješenja za otpis dugova zemalja u razvoju unutar međunarodnih foruma;
75. smatra neophodnim da velike međunarodne financijske institucije brzo usvoje i razviju zeleno financiranje kako bi se svjetsko gospodarstvo uspješno dekarboniziralo; podsjeća na ulogu EIB-a kao banke EU-a za klimu te na njegov nedavno usvojen plan za klimatsku banku i ažuriranu politiku kreditiranja u području energije; poziva multilateralne razvojne banke, uključujući EIB i institucije za financiranje razvoja da financiraju više ulaganja u području klime, da usklade svoje portfelje s Pariškim sporazumom i podupru zemlje u razvoju u njihovu oporavku od bolesti COVID-19 na način koji je zelen, uključiv i kojim se promiče otpornost; ističe potrebu za stvaranjem platformi i alata za promicanje i razmjenu najboljih praksi za održiv oporavak te za promicanjem praktične suradnje u odvajanju emisija stakleničkih plinova od gospodarskog rasta uz istodobno povećanje blagostanja; poziva na razvoj i potporu globalnog sporazuma o načelima održivog financiranja, uključujući međunarodne računovodstvene standarde financijskog izvještavanja o održivosti;
76. pozdravlja činjenicu da će Fond za prilagodbu nastavi služiti za potrebe provedbe Pariškog sporazuma; prepoznaje važnost tog fonda za zajednice koje su najosjetljivije na klimatske promjene i napominje da je u okviru tog fonda od 2010. izdvojeno više od 830 milijuna USD za projekte i programe u području prilagodbe klimatskim promjenama i otpornosti na te promjene, uključujući više od 120 konkretnih lokalnih projekata u najosjetljivijim zajednicama u zemljama u razvoju diljem svijeta; ipak napominje da taj iznos nije dostatan i poziva zemlje donatorice da znatno povećaju svoje doprinose Fondu za prilagodbu u okviru predvidljivijeg višegodišnjeg pristupa;