5.5.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 184/131 Torstai 21. lokakuuta 2021
56. korostaa, että ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantuminen ovat yhä enemmän sidoksissa ihmisten siirtymiseen johtaviin syihin; ilmaisee tukensa ilmastonmuutoksen vaikutuksista aiheutuvia menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Varsovan kansainvälisen mekanismin siirtymistä käsittelevälle työryhmälle ja kehottaa sitä tehostamaan toimintaansa ja varmistamaan, että se ottaa paremmin mukaan vähiten kehittyneet maat ja pienet kehittyvät saarivaltiot; kehottaa keskittymään tulevissa COP-kokouksissa nykyistä enemmän ilmaston aiheuttamaan siirtymään;
Luontoon perustuvat ratkaisut ja ekosysteemipohjaiset lähestymistavat ilmastonmuutokseen
57. muistuttaa, että ilmastonmuutos on yksi tärkeimmistä biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ja maaperän huonontumisen välittömistä syistä ja että biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja ilmastonmuutos ovat kytköksissä toisiinsa ja pahentavat toisiaan ja ovat yhtä suuria uhkia maapallolle; korostaa, että ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten luontoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin ja veden saatavuuteen sekä valtameriin ja elintarviketurvaan ennustetaan nousevan kriittisiksi tulevina vuosikymmeninä; toistaa, että runsashiilisten ekosysteemien, kuten turvemaiden, kosteikkojen, laidunmaiden ja sinisen hiilen ekosysteemien, kuten suolamarskien, meriruohojen ja mangrovesoiden ja koskemattomien metsien, tiukka suojelu ja ennallistaminen on vaihtoehto, jolla on välitön vaikutus ja joka tarjoaa laajan valikoiman hillitsemis- ja sopeutumisetuja; ottaa huomioon, että rappeutuessaan tai tuhoutuessaan sinisen hiilen ekosysteemit päästävät ilmakehään ja valtamereen vuosisatojen ajan varastoimansa hiilen ja niistä tulee siten kasvihuonekaasupäästöjen lähteitä; korostaa, että jotkin toimenpiteet, joilla voitaisiin lieventää ilmastokriisiä, voivat haitata biologista monimuotoisuutta, ja tähdentää, että ilmastokriisiin ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisestä johtuvaan kriisiin on puututtava yhdessä; ehdottaa biodiversiteettisopimuksen ja YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen yhteistä asianmukaisesti rahoitettua työohjelmaa synergiaetujen tunnistamiseksi ja edistämiseksi;
58. painottaa, että vaikka UNFCCC:ssä ja biodiversiteettisopimuksessa yksimielisyys valtioiden ja paikallisen tason yhdennettyjen toimien tarpeesta lisääntyy, jotta biodiversiteettikriisiä ja ilmastokriisiä voidaan torjua yhdessä, monista kansallisista ilmastositoumuksista ja maakohtaisista strategioista puuttuvat edelleen luontoon perustuvat ratkaisut; katsoo, että luontopohjaisia ratkaisuja käsittelevä sidosryhmäfoorumi voisi auttaa vahvistamaan monenvälisten biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta käsittelevien kansainvälisten yleissopimusten yhteisvaikutuksia sekä auttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa;
59. korostaa, että vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja ilmastotoimien välillä tarvitaan synergiaa sekä hillitsemisen että sopeutumisen osalta;
60. muistuttaa myös biologisen monimuotoisuuden keskeisestä roolista, sillä se auttaa ihmisiä torjumaan ilmaston lämpenemistä ja sopeutumaan siihen sekä parantamaan selviytymiskykyään; korostaa, että ekosysteemeihin perustuvissa lähestymistavoissa, kuten biodiversiteettisopimuksessa on vahvistettu, ja luontoon perustuvissa ratkaisuissa hyödynnetään luonnon ja luonnon monimuotoisuuden mahdollisuuksia vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja auttaa meitä sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja että ne ovat kaikkia osapuolia hyödyttäviä ratkaisuja, joihin kuuluu ekosysteemipalve­ lujen ja -toimintojen suojelu, ennallistaminen sekä kestävä hoito ja parantaminen, jotta voidaan vastata yhteiskunnan haasteisiin ja edistää ihmisten hyvinvointia; korostaa, että luontoon perustuvat ratkaisut voivat olla kaikkein tehokkaimpia, kun ne suunnitellaan pitkäkestoisiksi, eikä niissä keskitytä pelkästään nopeaan hiilen sitomiseen (22);
61. suhtautuu myönteisesti COP26:n puheenjohtajavaltion aloitteeseen käynnistää metsä-, maatalous- ja hyödykekaup­ paa koskeva vuoropuhelu, jossa kootaan yhteen keskeiset maataloustuotteiden vientimaat ja näitä tuotteita kuluttavat maat keskustelemaan siitä, miten tämän prosessin kestävyyttä voidaan lisätä; palauttaa mieliin kannanottonsa, jotka se esitti päätöslauselmassaan EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (23) ja jotka pitäisi sisällyttää EU:n osuuteen; kehottaa komissiota esittämään kiireesti ehdotuksen EU:n oikeudelliseksi kehykseksi, joka perustuu pakollisiin asianmukaista huolellisuutta koskeviin velvoitteisiin, joilla varmistetaan, että arvoketjut ovat kestäviä ja että EU:n markkinoille saatetut tuotteet ja hyödykkeet eivät aiheuta tai ole tuotettaessa aiheuttaneet metsäkatoa, metsien tilan heikentymistä, ekosysteemien muuntumista tai niiden tilan heikentymistä taikka ihmisoikeusloukkauksia; toteaa, että tämä EU:n oikeudellinen kehys olisi laajennettava koskemaan myös muita paljon hiiltä sitovia ja biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaita ekosysteemejä kuin metsiä, kuten meriekosysteemejä ja rannikkoekosysteemejä, kosteikkoja, turvesoita tai savanneja, jotta estetään kuormituksen siirtyminen näihin ekosysteemeihin;
(22) (23)
IPBES:n ja IPCC:n yhdessä sponsoroiman seminaarin 10. kesäkuuta 2021 julkaistu raportti, jossa tarkastellaan biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta.
Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0285.