5.5.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/139 Neljapäev, 21. oktoober 2021
115. rõhutab vajadust meelitada ligi rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja uute kestlike tehnoloogiate kasutuselevõttu, sealhulgas töömahukates tööstusharudes, ning vajalikesse uutesse taristuvõrkudesse ja projektidesse, mis aitavad saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe eesmärke;
116. rõhutab, kui oluline on tagada stiimulite järjekindlus ja järjepidevus, et soodustada 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamiseks uuenduslikke tehnoloogiaid, käsitledes juba väljakujunenud tehnoloogiate kasutuselevõttu ja samuti investeeringuid uude tehnoloogiasse, mis tuleb alles välja töötada, et saavutada liidu kliimaneutraalsuse eesmärk hiljemalt 2050. aastaks;
117. rõhutab, et digitehnoloogia võib etendada olulist rolli ELi rohelisele majandusele ülemineku toetamisel; rõhutab, et ELi majanduse taastumine nõuab stabiilse reguleeriva raamistiku ja rahaliste stiimulite loomist ka erasektori osalejate jaoks, et luua ja tagada turupõhine areng teadusuuringute, innovatsiooni ja jätkusuutlike tehnoloogiate väljatöötamise suunas;
118. rõhutab, et digiteerimine on üks põhitegureid, mis soodustab energiasüsteemide integreerimist, kuna see võib pakkuda dünaamilist ja omavahel seotud energiakandjate voogu, mitmekesiste turgude omavahelist ühendamist ning vajalikke andmeid pakkumise ja nõudluse ühitamiseks; rõhutab digitehnoloogia potentsiaali suurendada energiatõhusust ja seega vähendada üldist kasvuhoonegaaside heidet; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul moodustab IKT keskkonna­ jalajälg 5–9 % ülemaailmsest elektritarbimisest ja rohkem kui 2 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest; rõhutab, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aasta tehisintellekti käsitleva uuringu kohaselt võivad andmekeskused ja andmeedastus moodustada 3–4 % liidu elektri kogutarbimisest; toonitab, et komisjoni hinnangul suureneb aastatel 2018– 2030 andmekeskuste elektritarbimine 28 %; rõhutab, et 47 % nn digitaalsetest süsinikdioksiidi heitmetest on pärit tarbijatele mõeldud seadmetest (arvutid, nutitelefonid, tahvelarvutid ja muud ühendatud seadmed); nõuab seetõttu meetmeid IKT-sektori CO2-jalajälje vähendamiseks, tagades energia- ja ressursitõhususe, ning kordab eesmärki muuta andmekeskused hiljemalt 2030. aastaks kliimaneutraalseks ja väga energiatõhusaks, nagu on sätestatud digistrateegias;
119. tuletab meelde, kui tähtis on teadusuuringute ja innovatsiooni panus Pariisi kokkuleppes kehtestatud eesmärkide ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni ning suurendama ELi ja liikmesriikide eelarveid säästvate ja ohutute energiatehnoloogiate ja innovatsiooni valdkonna teadus- ja arendustegevuse osas; kutsub komisjoni üles kaaluma selliste tehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste edasist toetamist, mis aitavad kaasa kliimakindla ja integreeritud energiasüsteemi loomisele, sealhulgas valdkondades, kus Euroopal on ülemaailmne juhtpositsioon ja riigisisesed väärtusahelad; on seisukohal, et kliimaeesmärkide saavutamiseks ja eurooplastele olulise majandusliku kasu toomiseks on hädavajalik, et liidus oleks taastuvenergia väärtusahelate põhisegmendid, ning nõuab asjakohaste meetmete võtmist, et toetada Euroopale keskenduva sisu rolli taastuvate energiaallikate tarneahelas ja seadusandluses;
Kliimamuutused ja areng
120. on veendunud, et COP26 annab võimaluse teha uusi jõupingutusi Pariisi kokkuleppe eesmärkide ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide, eelkõige kestliku arengu 13. eesmärgi (kliimameetmed) saavutamiseks; on seisukohal, et kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 peab toimima kui teekaart rohelisema, õiglasema ja kestlikuma tuleviku suunas;
121. rõhutab inimõigustel põhineva lähenemisviisi tähtsust kliimameetmetes, et tagada kõigi meetmete puhul kõigi inimeste inimõiguste austamine ja toetamine;
122. nõuab tungivalt, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised jätkaksid oma leevendamis- ja kohanemispüüdluste suurendamist kooskõlas Pariisi lepingu eesmärkidega ning integreeriksid inimõiguste mõõtme oma riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaati üles töötama koos ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga välja suunised, kuidas integreerida inimõiguste kaitse riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse;
123. on teadlik arvukatest tõenditest selle kohta, et kliimamuutuste mõjud põhjustavad ja süvendavad selliste elutähtsate ressursside nappust nagu põllumaa, et need kahjustavad või hävitavad elatusallikaid säilitavaid ökosüsteeme ning suurendavad looduskatastroofide esinemissagedust ja tõsidust, ning seeläbi kutsuvad esile konflikte, elanikkonna ümberasustamist ja humanitaarkriise;