5.5.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/131 Neljapäev, 21. oktoober 2021
56. rõhutab, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine on üha enam seotud sundrände põhjustega; avaldab toetust kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismi (WIM Excom) ümberasumisega tegelevale rakkerühmale ning kutsub seda üles oma tegevust tõhustama ja tagama, et vähim arenenud riike ja väikeseid arenevaid saareriike kaasataks rohkem; nõuab, et tulevastel osaliste konverentsidel pöörataks kliimast tingitud sundrändele suuremat tähelepanu;
Looduspõhised lahendused ja ökosüsteemipõhised kliimamuutuste käsitused
57. tuletab meelde, et kliimamuutused on elurikkuse vähenemise ja mulla degradeerumise üks peamisi otseseid põhjustajaid ning et elurikkuse vähenemine ja kliimamuutused on omavahel seotud ja süvendavad üksteist, kujutades endast meie planeedile võrdset ohtu; rõhutab, et kliimamuutuste negatiivne mõju loodusele ja elurikkusele, ökosüsteemidele, vee kättesaadavusele, ookeanidele ja toiduga kindlustatusele muutub prognooside kohaselt järgmistel aastakümnetel kriitiliseks; kordab, et suure süsinikusisaldusega ökosüsteemide, nagu turbaalad, märgalad, karjamaad ja sinise süsiniku ökosüsteemid, nagu sooldunud märgalad, mererohud ja mangroovid, ning puutumatute metsade range säilitamine ja taastamine on kohese mõjuga lahendusvariant ning pakub mitmesuguseid leevendamis- ja kohanemisvõi­ malusi; arvestades, et kui sinise süsiniku ökosüsteemid lagunevad või hävivad, paiskavad nad õhku ja ookeani süsinikku, mida nad on talletanud juba sajandeid ja millest saab seejärel kasvuhoonegaaside heite allikas; rõhutab, et mõned kliimakriisi leevendavad meetmed võivad elurikkust kahjustada, ning toonitab, et kliimakriisi ja elurikkuse vähenemise kriisi tuleb käsitleda koos; teeb seetõttu ettepaneku luua ühine bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni piisavalt rahastatav tööprogramm, et teha kindlaks koostoimemeetmed ja neid soodustada;
58. rõhutab, et vaatamata ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis jõutud üha suuremale üksmeelele, et riiklikul ja kohalikul tasandil on vaja võtta integreeritud meetmeid nii elurikkuse kui ka kliimakriiside ühiseks lahendamiseks, puuduvad paljude riikide kliimaalastes lubadustes ja riiklikes strateegiates ikka veel looduspõhised lahendused; on seisukohal, et mitut sidusrühma hõlmav looduspõhiste lahenduste platvorm võiks aidata suurendada elurikkust ja kliimamuutusi käsitlevate mitmepoolsete rahvusvaheliste konventsioonide koostoimet ning toetada ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist;
59. rõhutab, et ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 ja kliimameetmed vajavad nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise eesmärgil koostoimet;
60. tuletab ka meelde bioloogilise mitmekesisuse olulist rolli, mis võimaldab inimestel võidelda globaalse soojenemise vastu ja sellega kohaneda ning suurendada oma vastupanuvõimet; rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis esitatud ökosüsteemipõhised käsitused ja looduspõhised lahendused kasutavad ära looduse ja elurikkuse potentsiaali vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja aidata meil kohaneda kliimamuutuste mõjuga ning et need on kõigile kasulikud lahendused, mis hõlmavad ökosüsteemiteenuste ja -funktsioonide kaitsmist, taastamist ja säästvat majandamist, et lahendada ühiskonna probleeme ja edendada inimeste heaolu; rõhutab, et looduspõhised lahendused võivad olla kõige mõjusamad siis, kui need on kavandatud pikaks ajaks ega ole keskendunud üksnes kitsalt süsinikdioksiidi kiirele sidumisele (22);
61.
Tervitab COP26 eesistujariigi algatust käivitada metsa-, põllumajandus- ja toorainekaubanduse dialoog, mis toob kokku peamised põllumajandustooteid eksportivad riigid ja neid tooteid tarbivad riigid, et arutada, kuidas muuta see protsess säästvamaks; tuletab meelde oma seisukohti, mida on üksikasjalikult kirjeldatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (23) ning mis tuleks lisada ELi panusesse; palub komisjonil esitada viivitamata ettepanek ELi õigusraamistiku kohta, mis põhineb kohustuslikul hoolsuskohustusel, mis tagab, et väärtusahelad on kestlikud ning ELi turule lastavad tooted või kaubad ei tuleneks metsade raadamisest, metsa seisundi halvenemisest, ökosüsteemi muutumisest või halvenemisest või inimõiguste rikkumisest ega põhjustaks seda; märgib, et sellist ELi õigusraamistikku tuleks laiendada ka muudele suure süsinikuvaru ja elurikkusega ökosüsteemidele peale metsade, nagu mere- ja rannikuökosüsteemid, märgalad, turbaalad ja savannid, et vältida surve ümbersuunamist nendele ökosüsteemidele;
(22) (23)
IPBESi ja IPCC kaastoetatud õpikoja aruanne elurikkuse ja kliimamuutuste kohta, 10. juuni 2021.
Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0285.