C 184/26
DA
Den Europæiske Unions Tidende
5.5.2022
Onsdag den 20. oktober 2021
angivet med lille skrift, og til at gøre de primære ingrediensers oprindelse mere synlig for forbrugeren; opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivningsmæssige ændringer af reglerne for mærkning af honning, som vil føre til bedre forbrugeroplysning, og til at støtte EU's biavlssektor ved at styrke importinspektionerne for at forhindre import af forfalsket honning, samtidig med at det understreges, at al mærkning af oprindelsesland skal håndhæves effektivt for at bekæmpe fødevaresvig;
98. glæder sig over Kommissionens hensigt om at skabe en ramme for mærkning af bæredygtige fødevarer og opfordrer Kommissionen til at definere metoderne og præcisere, hvilke aspekter af bæredygtighed der vil blive omfattet, og samtidig sikre, at den nye ordning ikke kommer i konflikt med eksisterende miljøordninger såsom EU's økomærke eller økologimærket; fremhæver, at der i øjeblikket anvendes mange ubegrundede og endog vildledende miljøanprisninger og -reklamemetoder, og opfordrer Kommissionen til at indføre en lovgivningsmæssig ramme, der etablerer en klar, hurtig og effektiv procedure forud for godkendelse af alle bæredygtighedsanprisninger og -mærker; understreger, at en sådan ramme vil beskytte forbrugerne mod usande bæredygtighedsanprisninger og samtidig sikre, at virksomheder, der virkelig stræber mod at være mere miljøvenlige, belønnes behørigt for deres indsats; understreger behovet for, at offentlige kontrolmyndigheder inspicerer al tilladt mærkning på fødevarer;
99. understreger behovet for at indføre mærkning af animalske produkter, som bør være baseret på identifikation af produktionsmetoden og indikatorer for dyrevelfærd og indeholde dyrenes fødested, opdræt og slagtning, og understreger, at disse krav bør udvides til også at omfatte forarbejdede produkter for at øge gennemsigtigheden, hjælpe forbrugerne med at træffe et bedre valg og bidrage til dyrevelfærden; understreger, at produktion og markedsudbredelse af plantebaserede proteiner bør støttes bedre, og opfordrer endvidere til, at den længe ventede harmonisering af kravene med hensyn til mærkning af vegetariske og veganske fødevarer fremlægges hurtigst muligt;
100. bekræfter på ny sin overbevisning om, at politiske foranstaltninger til at øge fødevaresystemets bæredygtighed ikke udelukkende bør afhænge af, at ansvaret for at købe bæredygtige produkter flyttes over til forbrugerne, da dette mangler effektivitet, selv om forbrugernes valgmuligheder er en vigtig faktor for udbredelsen af bæredygtigt produceret og sundere kost; understreger betydningen af god ernærings- og miljøundervisning samt adgang til letforståelige og relevante oplysninger om dette; understreger, at bæredygtighedsmærkning bør være baseret på videnskabelige harmoniserede bæredygtighedskriterier og bør omfatte inspektioner foretaget af offentlige kontrolmyndigheder, hvor det er muligt, og nye lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvor det er nødvendigt; bemærker imidlertid, at tredjepartscertificering og -mærkning alene ikke er effektivt, men kan være supplerende værktøjer i relation til at sikre bæredygtig produktion og forbrug; anerkender, at øget gennemsigtighed gennem metoder såsom mærkning er et vigtigt element, der kan hjælpe forbrugerne med at træffe mere bæredygtige købsbeslutninger, hvilket er vigtigt for at opnå overgangen til et mere bæredygtigt, regionalt og sundt fødevaresystem;
101. understreger, at fødevarepriser skal sende det rigtige signal til forbrugere; mener, at rimelige fødevarepriser, der også afspejler de faktiske omkostninger ved produktionen for miljøet og samfundet, er den mest effektive måde, hvorpå der kan opnås bæredygtige og retfærdige fødevaresystemer på lang sigt; glæder sig derfor over strategiens målsætning om at ændre fødevareindustriens metoder, så de gør det sunde og bæredygtige valg til et let, tilgængeligt og økonomisk overkommeligt valg for forbrugerne; går ind for at give medlemsstaterne større fleksibilitet til at differentiere momssatserne på fødevarer med forskellige sundheds- og miljømæssige konsekvenser og sætte dem i stand til at vælge en momssats på nul for sunde og bæredygtige fødevarer såsom frugt og grøntsager, sådan som det allerede er gennemført i nogle medlemsstater, men ikke er muligt for alle på nuværende tidspunkt (74), og en højere momssats på usunde fødevarer og fødevarer, der har et stort miljøfodaftryk; minder om, at husholdningernes udgifter til fødevarer varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat, og at forbrugerne i alle medlemsstater bør sikres overkommelige priser, samtidig med at primæ­ rproducenterne sikres en rimelig indkomst for deres bæredygtige og sunde produkter, gennemsigtigheden øges og forbrugerne bliver mere bevidste om omkostninger og fortjeneste i forbindelse med de enkelte led i fødevareforsynings­ kæden; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse for at sætte beløb på de miljømæssige og samfundsmæssige, herunder sundhedsrelaterede, omkostninger ved produktionen og forbruget af de mest anvendte fødevarer på EU-markedet;
(74)
Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study (Støtte til midtvejsevalueringen af EU's handlingsplan for fedme blandt børn.
Undersøgelsen af fedme blandt børn).
EPHORT-konsortiet: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.